bet · G201KU30 · 1978-12-31 00:00:00 — Försvarsminister besvarar en interpellation av om B3LA-projektetsinverkan på vissa försvarskoslnader. KU 1978/79:30 255 FÖRSVARETSMATERIELVERK HUVUDAVDELNINGEN FÖR FLYGMATERIEL Ersättningav nuvarande aiiackflygplansystem (1 bilaga) Frågan om ersättning av nuvarande attack- ochskolflygplansystem har varit föremål för ett omfattande utredningsarbete underde . Diskussionerhar förts mellan industri och företrädare för olika departement - vilketframgår av olika uttalanden - om andra ekonomiska lösningar. Frånflygindustrin har framlagts ett förslag alt söka reducera kostnaderna fördemilitära flygplansprojekten kombinerat med etl rationellare utnyttjande avkapaciteten genom en ökad satsning på civila flygplan- och motorprojekt. Genomden nu väntade ökade efterfrågan inom den civila flygplanmarknaden och detalltmer ökande internationella samarbetet mellan flygindu-sirier bedöms numöjligheter finnas för en koncentrerad satsning för och pådeltagande i sådana projekt. Flygindustrinscivila engagemenl bör dels omfatta något eget projekt och dels innebäradeltagande i flera samarbetsprojekt med utländska flygindustrier. Dennaföretagsstrategi har förutsättningar att ge erforderiig bredd påutvecklingsarbetet som det ekonomiska risktagandei kan hållas pårimlig nivå. Saab-Scaniahar studerat mindre transportflygplan -exempelvis Transporter -och för alltmer intensifierade förhandlingar med olika flygplanindustrier inomoch utom . Sannolikheten för alt detta skall lyckas bedöms relativt godmed hänsyn lill erkänd respekt för Saab-Scanias höga kompelens genom 35 Drakenoch 37 . har genom olika exportförsök också fåll tillfälle att jämföra sinkonkurrensförmåga bl. a. på produklionssidan. Pågrund av det ekonomiska läget inom särskilt ochatt de civila satsningarna inom utveckling och produktion icke slår igenom iönskvärd grad så tidigt fordras en viss senareläggning av utveckling ochproduktion. Preliminärthar flygindustrins förslag värderats inom FMV och FV. Denna värderingpresenteras i bifogade PM. Dettaförslag bygger på förutsättningen atl ell nytt aiiackflygplansystem utvecklas iSverige. KU 1978/79:30 256 Ovanstående bringas härmed lill Chefens förFörsvarsdepartementets kännedom. anmodasau efter hörande av chefen för flygvapnet avge yttrande i ärendet senast den 24november 1978. Överbefälhavarenskall därvid redovisa om det remitterade materialet föranleder överbefälhavarenatt ändra de överväganden och förslag rörande anskaffning av flygplan somredovisats i programplan för det militära försvaret 1979/84. Utgångspunktenskall vara att den planeringsram fördel militära försvaret som fastställdes avriksdagen vid försvarsbeslut står fast. KU 1978/79:30 257 m. på B3LA och A20 intill FMV1977-12-22 F:P H A502:109/77 FMV F:P H A502:7/78 Regeringen har utfärdatregleringsbrev för /78 avseende anslag inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde. Under anslaget Flygvapenförband:Forskning och utveckling har därvid tagits upp ett beslällningsbemyndigande av1 . Regeringen har genom beslut bl. a.upphävt vissa inskränkningar i beställningsverksamheien beträffandeprimäruppdragen till forskning och utveckling samt förordnat om ändring ochkomplettering av bemyndigandets fördelning på primäruppdrag, malerielslag ochobjekt. Av det totala bemyn-digandebeloppet om 1 350 milj. kr. under anslagetFlygvapenförband: Forskning och utveckling har därvid . ställtslill regeringens disposition. Genombeslut har regeringen uppdragit åt försvarets materielverkatt med berörda industrier genomföra slutliga förhandlingarom villkoren förfortsatt utvecklingsarbete m. m. på B3LA och A20 för tiden intill den 1 juli1979. Arbetet skall förutsättas genomföras inom en total ekonomisk ram av högst310 milj. kr. För erforderligt underlagsarbeteintill tidpunkten för beslut om det fortsatta utvecklingsarbetet har regeringenanvisat ett belopp av 30 milj. kr. har i samråd med chefen för flygvapnet hemställt atl fö beställautvecklingsarbete m. m. på B3LA och A20 intill saml visstsystemarbete på vapen till dessa flygplan och att för dessa ändamål fö utnyttja280 . i prisläget - utöver tidigare anvisade . - av det beslällningsbemyndigande som enligt regeringsbeslut den 15december 1977 ställts till regeringens disposition under anslaget Flygvapenförband:Forskning och utveckling. Överbefälhavarenhar yttrat sig i ärendet Regeringen bemyndigar försvarels materielverk altlägga ut beställningar rörande utvecklingsarbete m. m. på A20 och B3LA intillden och härvid utnyttja . i prisläget i febnjari 1977av del beställnings-bemyndigande som enligt regeringsbeslut den 15 december1977 ställts lill 17Riksdagen 1978/79. KU 1978/79:30 258 regeringensdisposition under anslaget Flygvapenförband: Forskning och utveckling. Regeringenföreskriver alt utvecklingsarbetet skall bedrivas på sådant sätt all fullhandlingsfrihet föreligger inför beslut om inriktning av det fortsattautvecklingsarbetet efter den och att kostnaderna för vidareutveckling och produktion för såväl A20 som B3LA efter denna tidpunktminimeras. Om ulvecklingsarbei på B3LA avbryts skalutvecklingsarbetet på flygplan A20 omgående kunna fortsätta ulan att statsverketåsamkas tillkommande avvecklingskostnader. Regeringenmedger att erforderliga beställningar för erhållande av licens för tillverkningav motor till B3LA får utläggas vid utländskt förelag. KU 1978/79:30 259 SammanfattandePM om vissa frågor i anslutning till det s. k. Inledningsvis lämnas några uppgifter om bakgrundenoch därefter redogörs översiktligt för konstruktionen av och innehållet i deaktuella avtalen. Mellande nordiska länderna pågår ett omfattande samarbete på olikaområden. Parlamentarikerna i de nordiska länderna träffas regelbundet, framförallt inom ramen för . Där har många förslagväckts, som bidragit till att föra de nordiska länderna närmare varandra. Sedanbörjan av 1970-lalei har även samarbetet på regeringsnivå formaliserais genomtillkomsten av det nordiska ministerrådet . diskuteraderedan vid sitt första möte möjligheterna att utvidga del nordiska samarbetetbeträffande bl. a. industripolitiken. beslöt ministerrådet attutarbeta ett handlingsprogram för samarbete på bl. a. del inudstri- ochenergipoliliska området. En ämbetsmannakommitlé för industri- och energipolitiktillsattes. 1 ministerrådet och ämbetsmannakom-mittén pågår en fortlöpandediskussion i materiella industri- och energipolitiska frågor av gemensamtintresse i och utanför . Ett konkret nordiskt samarbete främjas bl. a.genom fonden för teknologi och industriell utveckling (nordisk industrifond).Nordtest och den nordiska investeringsbanken. Bland de industriella områdentill vilka lån har beviljats av invesieringsbanken kan nämnasaluminium-, ferrolegerings-, data- och bilindustrin. Vidare kan nämnas attstatsministrarna tog initiativ till en nordisk råvaru- ochresursulredning. Tillgrund för det officiella nordiska samarbetet ligger också en konkretsamarbeisöverenskommelse . Det bör framhållas att samarbetetomfattar en rad områden, t. ex. kultur, lagstiftning, industri och energi samtbyggfrågor. Inom ramen för det allmänna nordiska samarbetet förekommer också enbetydande bilateral samverkan, inte minst på det ekonomiska området. MellanSverige och finns sålunda nära ekonomiska förbindelser ochNorge är f n. en av viktigaste exportmarknader. De svenskaägarintressena i norskt näringsliv är sedan lång lid av betydande omfattning.Norska ägarintressen i svensk industri förekommer likaså, och för ärSverige den näst största exportmarknaden. Även på regeringsnivå förs bilaterala diskussionermellan de nordiska länderna. Sålunda har exempelvis svenskl-norskl energi- ochindustrisamarbete diskuterats fortlöpande . På initiativav de dåvarande svenska och norska industriministrarna beslöt man i februari1976 att utreda möjligheterna för ett närmare samarbete. framladesen gemensam rapport (Ds 1/1977:2) om norski-svenskt energi- och induslrisam- KU 1978/79:30 260 arbete.I rapporten behandlades en rad samarbelsområden, i första hand inomoljeförsörjning och petrokemisk industri. Andra råvaruinriktade industrier somdiskuterades var iräförädlingsindusirin, stålindustrin, aluminiumindustrin ochutnyttjandet av apatit. Del framhölls bl. a. atl de svenskabilindusiriföretagen hade uttryckt intresse av utvidgat samarbete med norskverkstadsindustri samt rekommenderades en fortsatt utbyggnad av del samarbetepå elektronikområdet som inletts med det nordiska datanätet. Man konstateradeatt ett utvidgat samarbete borde drivas på förelagsbasis och förordade därföröverläggningar mellan de berörda förelagen. De dåvarande svenska industri- ochenergiministrarna och den norske industriministern enades om alt lainililativ lill konkreta överläggningar om etl utvidgat energi- ochindustrisamarbete mellan de båda länderna. De överläggningarna skulle syfta successiv utbyggnad av ett brett samarbete som skulla omfattaoljeförsörjning, petrokemisk industri, annan industriell verksamhet ochutnyttjande av råvaruresurser. Efterden nyssnämnda överenskommelsen intensifierades kontakterna mellan företag i debåda länderna. På oljeområdet ledde sålunda förhandlingar mellan och del norska förelaget /S () lill ell principavtal om finansiering av utbyggnaden avetapp A av Valhallfältei på norskt kontinen-lalsockelområde i , NOCOäger en andel på 15 "6 i detta fält och en mindre andel av det närbelägnaTorfältei, som redan är i produktion. har genom avtalet fåtträtt atl köpa hela NOCO:s produktion av råolja från dessa fält, beräknad tillca 6 milj. ton under fältens livstid. Dessutom ger avtalet Svenska Petroleumrätt att förvärva en intresseandel i ett angränsande block, där borrningaravses börja . En förutsättning för affären är svensk statsgaranti förSvenska upplåning. En sådan garanti har ställts för högst 110 milj,US dollar, motsvarande ca 500 milj. kr. Sedan den norska regeringen lämnaterforderliga tillstånd barett slutligt avtal undertecknats . Vidarekan nämnas atl Norsk Hydro a/s och () harträffat avtal om leveranser av svensk apatit som råvara för den norskaproduktionen av gödningsämnen. Leveranserna avser under enfemårsperiod från början av 1980-lalet. Den22 träffades ett principavtal mellan AB och den omatt skulle ombildas till en svensk-norsk koncern, som skulle ägas lill av de nuvarande ägarna lill och lill av norskt bolag. Vid dekontakter om detta principavial som på norskt initiativ logs mellan företrädareför den svenska och den norska regeringen nåddes enighet om att en fastare ramför samarbetet på industri- och energiområdena borde etableras. Efterförhandlingar mellan den och den norska regeringenundertecknades i ett avtal mellan regeringarna omsamarbete på industri- och energiområdena (i det följande benämntsamarbetsavtalel). KU 1978/79:30 261 Norgesregering också tre överenskommelser, benämnda protokoll I-Ill, om särskildasamarbelsprojekl inom samarbetsavialels ram. Protokollen, som har fogals lillsamarbetsavtalel, förutsätter för sitt ikraftträdande att samarbetsavtaletträder i kraft. Samarbetsavtalel Jämte protokoll I-lll redovisas i UnderbilagaI. Sammadag, , träffades också etl slutligt avtal mellan den norskastaten och AB om ombildande av till en svensk-norsk koncern. Deltaavtal, det s. k, , förutsatte för sitt ikraftträdande atl detgodkändes både av del norska och AB . Dennaförutsättning har inte uppfyllts, sedan Volvoslyrelsen beslutat inställa denutlysta bolagsstämman. Volvo-avialet är sålunda förfallet och utan verkan. Isamarbetsavtalel hänvisades bl. a. till den ovan nämnda nordiskasamarbetsöverenskommelsen och framhölls att man önskadeytterligare bygga ut del nordiska samarbetet -och detta särskilt påinduslri-och energiområdena. Man framhöll vidare att samarbelsformerna bordeanpassas till vad som är ändamålsenligt vid varje enskilt tillfälle ochkonstaterade att "denna målsättning i dagens samhällen kräver medverkanfrån både myndigheter, företag och organisationer". Samarbetsavtalelinnebar att parterna skulle främja konkreta förslag till samarbetsprojekt ochuppmuntra förelag och organisationer i de två staterna alt göra detsamma.Speciell vikt skulle läggas vid sådana samarbetsprojekt som kunde förbättra deninternationella konkurrenskraften för de båda staternas industri, som ställdestora krav på investeringar och utveckling eller som tillförsäkrade de tvåstaterna tillgång på råvaror och energi. Samarbelsprojekten skulle ta sikte påindustriell verksamhet som skulle lokaliseras och ge sysselsättning i de tvåstaterna i överensstämmelse med bägge staters intressen. En blandad kommissionskulle upprättas för alt bidra till genomförandet av avtalet. Iprotokoll I togs in besiämmelser om genoniförande m. in. av Volvo-avtalet.Enligt protokollet skulle parterna "medverka till de ytteriigareoffentliga åtgärder som är nödvändiga för att genomföra bestämmelserna i detingångna ". Parterna konstaterade också - under hänvisningtill protokoll II och protokoll III - alt "harbanat väg för eu mångsidigt svenskl-norskl industri- och energisamarbele somomfattar bidrag till försörjning med råolja och oljeprodukter ochsvenskt bidrag till försörjning med virke lillträfdrädlingsindusirin" (Artikel III). Tekniskt utformades protokollet såalt det skulle träda i kraft "med Avtalet", dvs. det ovannämnda samarbetsavtalel. ProtokollII, som också skulle träda i kraft med samarbetsavtalet,innehåller en överenskommelse om långsiktiga leveranser av råolja ocholjeprodukter från till . Leveranserna har förutsatts omfattaomkring 0,5-0,7 milj, ton råolja och oljeprodukter med en gradvisupptrappning till 4-5 milj. ton fr. o. m. t. o. m. . KU 1978/79:30 262 Förhandlingarom leveranser skulle tas upp . De leveranser somomfattas av protokollet har förutsatts komma till stånd genom "avtalmellan förelag i de tvä staterna". len protokollsanteckning (till ArtikelI) hänvisas lill en brevväxling av mellan det svenskaindustridepartementet och del norska olje- och rörandevilka företag som skall omfattas av protokollet. Denna brevväxling, jämte vissai anslutning därtill ingivna skrivelser från oljebolag i bifogas(underbilaga 2). Iprotokollet har förutsatts atl förslag till årliga leveranser utarbetas av deberörda svenska och norska företagen under hänsynstagande lill bl. a.råoljetillgången hos de norska förelagen och de mottagande svenska företagensmöjligheter atl avsätta de aktuella kvantiteterna. Fördelningen mellan råoljaoch oljeprodukter, som har förutsatts vara i genomsnitt hälften av vardera, harenligt protokollet förutsatts ske "på grundval av avtal mellan de berördasvenska och norska företagen" (Artikel 111). Beträffande prisetförutsattes att leveranser av "råolja producerad på norskkonlinenlalsockel" skulle baseras på det norska s. k. normprisei, medanför andra leveranser priser och övriga villkor skulle fastställas "efternärmare avtal mellan de berörda svenska och norska företagen" (Artikel VI). I en särskild protokollsanteckning förutsattes att Statoils (dvs. Dennorske stats oljeselskap a. leveranser lill svenska företagen "ickeskall ske på sämre villkor än de Statoil säljer råolja lill enligl jämförbaralångsiktiga avtal". Vadgäller det s. k. normprisei bör framhållas atl detla fastställs av en särskildnorsk myndighet, petroleumprisrådet, som lyder under del norska olje- ochenergidepartementet. Normpriset används bl. a. vid beskattning avoljeverksamheien i . Bestämmelser om hur normprisei skall beräknas finns ien kunglig resolution ,som utfärdats med stöd av § 4 lov av 13 Juni1975 nr 35 om skatilegging av undresjoiske petroleumsforekomster m. v.(Petroleumskatieloven). Priset skall enligt dessa bestämmelser motsvara delsom skulle ha gällt vid en transaktion mellan oavhängiga parter på en frimarknad. Hänsyn tas inte bara till noteringarna på den s. k. korltidsmark-nadenulan även lill priserna vid mera långsikliga kontrakt, eftersom den övervägandedelen av världshandeln med olja sker enligt sådana kontrakt. Normpriset fastställsivå gånger , vanligen för två kvartal ål gången. ProtokollIII, som också skulle träda i kraft med samarbetsavtalet, innehålleren överenskommelse om svensk-norsk handel med virke (massaved, fiis ochsåglimmer). Enligt detla protokoll förklarade sig parterna - regeringoch - "ense om att verka för en fortsatt gränshandel av iprincip hittillsvarande omfattning" (Artikel I). erkändeatt "skall kunna upprätthålla en årlig nettoimport, inklusive dentraditionella gränshandeln, på ca 1,5-ca 2,0 milj. m f ulan bark (massaved,flis och såglimmer)" (Artikel II). Parterna förklarade sigockså "ense om att virkeshandeln enligt detta protokoll liksom hittillsskall bedrivas på mark- KU 1978/79:30 263 nadsmässigavillkor och ombesörjas av intressenter på företagsnivå, företrädesvis inomderas traditionella inköpsområden". Vidare skulle "eftersträvasstabil prisutveckling, god transportekonomi och i övrigt rationellhantering" (Artikel III). I en protokollsanteckning förutsattes att det påbranschnivå skulle inrättas en särskild kommitté, "virkeskommiitén".I denna avsågs ingå sammanlagt sex företrädare för svenska och norska branschorgan'.Kommittén förutsattes följa tillämpningen av detta protokoll och lämna förslagom lämpliga åtgärder som kan främja handeln med virke till den blandadekommission för industri- och energifrågor som skulle tillsättas enligtsamarbetsavtalel. Somredan nämnts utformades alla tre protokollen så att deras ikraftträdandedirekt knöts till ikraftträdandet av samarbetsavtalet. skulledock först ratificeras och träda i kraft den dag ratifikationsinstrumentenutväxlades (Artikel IX). De överenskommelser som tagits in i de treprotokollen skulle samtliga anses som "samarbelsprojekl" isamarbetsavialels mening. konstruerades vidare så att detskulle gälla från ikraftträdandet och förlängas i praktiken i3-årsiniervaller, om ingendera parten säger upp avtalet. Det särskildaVolvo-avtalet (dvs. överenskommelsen mellan den norska regeringen och AB )skulle också gälla under , men detta avtal skulle förlängas medytterligare , om inte någon av parterna senast före avtalstidensutgång sagt upp avtalet. Protokoll I konstruerades vad gäller giltighetstidenpå samma sätt som samarbetsavtalel, medan protokoll II ochprotokoll III skulle gälla och därefter föriängas i praktiken i3-årsintervaller, om protokollet inte sägs upp av någon av parterna. Uppsägningav samarbetsavtalel eller något av protokollen skulle ske på diplomatisk vägoch skriftligen. Härbör också nämnas atl både protokoll II (oljeavtalei) ochprotokoll III (virkesavtalei) innehåller en bestämmelse av följande lydelse: Om förutsättningarna för detta protokoll iväsentlig grad skulle ändras på grund av oförutsedda omständigheter, kan denena parten inkalla den andra parten till förhandlingar. Förhandlingar kan ocksåkrävas om genomförandel av delta protokoll leder till resultat som står iuppenbar strid mol syftet med protokollet. Genomsådana förhandlingar skall parterna söka uppnå ett resultat som tar rimlighänsyn till båda parters intressen. Den särskilda kommissionen, som skulle inrättasenligl samarbetsavtalel, förutsattes också "följa upp genomförandet"av protokoll II och protokoll III. 'Från skulle ingå en representant från vart och ett av Skogsindustriernassamarbetsutskoit, och domänverket. KU 1978/79:30 264 Den återgivna proiokollsbestämmelsen har i vaddel gäller virkesavtalei (protokoll III) tolkats av den norska regeringen påföljande sätt:' Der som ikke oppnår den fastlagt nettoimport,vil det ifolge artikkel IV vaere et brudd på forutselningen for protokollen.De to parter skal da drofte saken. Ved slike drofiinger vil måtte leggestor vekt på at protokoll III er el samarbeidsprosjekt innenfor et större ogmer vidlgående samarbeid. Protokoll II og III vil det da vaerenaturlig å se i sammenheng. Med anledning av frågor i harstatsminister bl. a. framhållit att "överenskommelsen mellannorska och svenska regeringarna i form av avtal och tre protokoll kankaraktäriseras som en paketuppgörelse". Endast i denna mening fanns enliglstatsminister "ett samband mellan vad som sägs om handeln medvirke och uppgörelsen om leveranser av olja". Oljeavtalei ochvirkesavtalei skulle enligt hans mening ses som "två hell frislåendeavtal" vars enda koppling var atl "de träffades och då varen förutsättning för varandra" '. Slutligenkan nämnas att sedan beslutat inställa den lill den 30 januari1979 utlysta bolagsstämman har den norska regeringen beslutat återkalla båda denyssnämnda propositionerna (nr 69 och 70). Någon proposition till omdel svensk-norska samarbete hade ännu inte beslutats av regeringen, när detoffentliggjordes att avtalet mellan den norska regeringen och inte skullekomma alt träda i kraft. Samtliga de ifrågavarande överenskommelserna - dvs.samarbetsavtalel jämte de tre protokollen samt - har sålundanumera förfallit. 'Ur proposition nr 70 (1978-79) med förslag till ratifikation avsamarbetsavtalel, s. 7. 1 huvudsak samma formulering finns i Stortingetsproposition nr 69 (1978-79) om etableringav etc, s. 134,där det ocksåhänvisas till den blandade kommissionens uppgifter. 'Citaten ur snabbprotokoll . Frågor rörande desvensk-norska överenskommelserna har behandlats även vid andra tillfällen iriksdagen, såsom (om Volvos fiyttning av viss tillverkning tillNorge), (om planerna på ett råvaruavtal med , m. )samt i den allmänpolitiska debatten 1979. KU 1978/79:30 265 UnderbllagaI lill bilaga 12 AVTAL(med protokoll) mellanSveriges regering och om samarbete på industri- ochenergiområdena. (i) som hänvisar till den nordiskasamarbetsöverenskommelsen av , (ii) som önskarytterligare bygga ut det nordiska samarbetet, (iii)som anser att samarbetet mellan de två staterna får allt större betydelse förde två staternas utveckling och välfärd, (iv)som särskilt önskar stärka samarbetet på industri- och energiområdena, (v)som anser att samarbetsformerna bör anpassas till vad som är ändamålsenligt vidvarje enskilt tillfälle, (vi)som konstaterar att denna målsättning i dagens samhällen kräver medverkan frånbåde myndigheter, företag och organisationer, har kommit överens omföljande: Parterna skall uppmuntra, främja och underiättautvecklingen och stärkandet av samarbetet på industri- och energiområdena. Med sikte på det praktiska genomförandet av dettaavtal skall parterna främja konkreta förslag till samarbetsprojekt ochuppmuntra företag och organisationer i de två staterna alt göra detsamma. Speciellvikt skall läggas vid samarbetsprojekt som kan förbättra deninternationella konkurtenskraften för de två staternas industri, som ställerstora krav på investeringar och utveckling, eller som tillförsäkrar de tvåstaterna tillgång på råvaror och energi. KU1978/79:30 266 Samarbetsprojekten skall ta siktepå industriell verksamhet som får lokalisering och ger sysselsättning i de tvåstaterna i överensstämmelse med bägge staters intressen. Parterna skall söka harmonisera sinlagstiftning i den utsträckning deras samarbete nödvändiggör detla. Vid avgöranden om dispenser ochtillstånd som samarbelsprojekten aktualiserar, skall parterna ha som mål alllägga förhållandena på bästa möjliga säu till rätta för genomförande, bevarandeoch utveckling av dessa projekt. Samarbetet skall ske inom ramen förparternas internationella förpliktelser. För atl bidratill etl effektivt genomförande av detla avtal och för att samordna parternashållning och myndighetsutövning med hänsyn till både nya samarbetsprojekt ochexisterande samarbete mellan de två staterna skall parterna upprätta en blandadkommission för industri- och energifrågor. Kommissionenskall behandla förslag lill samarbelsprojekl. Den kan själv ta initiativ tillalt förslag framläggs. Den skall diskutera principer och metoder för samarbetetsamt eventuella problem som uppstår under samarbetets gång, med sikte på atl nåfram till lösningar som bägge parter kan godta. Kommissionen skall diskutera och lägga fram förslag lilllösningar om det uppslår väsentliga förändringar i de förutsättningar sombilagda protokoll bygger på. Kommissionenskall bestå av representanter för de två staternas regeringar.