bet · G201FiU10 · 1978-12-31 00:00:00 — Anledningsaknas också att nu ta upp yrkandena 3 och 4 i vpk-motionen till särskildbehandling. Utskottet kommer nämligen i anslutning till den aviseradepropositionen om ändrade skatteskalor m. m. för att prövamotioner från /78 med yrkanden av samma innebörd (vpk-motionerna1977/78:322 och 323). Pågrund av det anförda anser utskottet att finansutskottet bör överlämna nuaktuella yrkanden såvitt avser skattefrågor lill skatteutskottet. FiU1978/79:10 61 Närvarande: (), (), ValterICristenson* (s). (), (), * (fp),* (c), i * (s), * (m), HagarNormark (s), * (c), (), * (m), (.s) och (). * Ej närvarande vid betänkandets justering. FiU 1978/79:10 62 Bilaga 2 1978/79:1 y övervissa delar av motionen 1978/79:1 om åtgärder inom den ekonomiska politiken föratt förbättra sysselsättningen har beslutatbereda socialutskottet tillfälle att avge yttrande över bl. a. motionen1978/79: 1 av m. fl. (vpk), såvitt avser yrkandena 2, 3, 4 och 5. I motionen yrkas, såvitthär är i fråga, att beslutar 2. att hos regeringen hemställa omåtgärder för att ytterligare 20 000 barnstuge- och fritidshemsplatser skallbyggas under /79 och att erforderliga statsbidrag härför utgår, 3. att hos regeringen hemställa omåtgärder för att personaltätheten i daghemmen blir 1 personal på 4 barn, 4. att hos regeringen hemställa omåtgärder för 6 000 nya tjänster inom sjukvården, 5. att hos regeringen hemställa omåtgärder för 5 000 nya tjänster inom äldreomsorgen. sedan har regeringen lagt frampropositionen 1978/79: 26 om ett särskilt statsbidrag till kommuner ochlandstingskommuner . Ipropositionen redovisas en överenskommelse mellan regeringen å ena sidan ochSvenska kommunförbundet och å andra sidan. Iöverenskommelsen behandlas dels den kommunala volymutvecklingen åren 1979 och1980, dels de finansiella förutsättningarna för kommuner ochlandstingskommuner . Föratt begränsa den kommunala expansionen har parterna enats om att riktpunktenför den kommunala konsumtionens volymökning bör vara under åren 1979och 1980. Parterna är också ense om att inom de angivna ramarna utbyggnaden avbarnomsorg, äldrevård och långtidssjukvård bör prioriteras. Överenskommelseninnebär att staten tillskjuter ett särskilt bidrag till kommuner ochlandstingskommuner för . Socialutskottetvill framhålla att den syn beträffande expansionen inom den kommunala sektorn,som kommer till uttryck i överenskommelsen, står i mycket god överensstämmelsemed de önskemål om ökad FiU 1978/79:10 63 sysselsättninginom barnomsorgen, sjukvården och äldreomsorgen som motionärerna ger uttryckåt. Det ankommer på de enskilda kommunerna och landstingskommunerna att bedömavilket utrymme som finns att bygga ut dessa sektorer. Utskottetvill beträffande yrkandena om barnomsorgen även hänvi.sa till sitt nyligenavgivna, av godkända betänkande SoU 1978/ 79: 1. I betänkandetredovisas att frågan om normer för personaltäthet och gruppstorlek i förskolanär föremål för översyn (s. 7). Vidare redovisas bl. a. riksdagensställningstagande till barnomsorgens utbyggnad (s. 1113) samt gällandestatsbidragsregler (s. 3 och 4, se även s. 14 och 15). Utskottetanser att någon åtgärd med anledning av motionsyrkandena inte ärpåkallad. Närvarande:Göran (), (), (), (),(), (), (), (), (), (). (), MarianneLundqvist (fp) och (). FiU 1978/79: 10 64 Bilaga 3 yttrande 1978/79:1 y medanledning av motion om åtgärder inom den ekonomiska politiken för attförbättra sysselsättningen Genom beslut harfinansutskottet berett jordbruksutskottet tillfälle att avge yttrande övermotionen 1978/79: 2 i vad avser yrkandena . I motionen 1978/79: 2 av m. fl. (s)föreslås, såvitt nu är i fråga, att 14. hos regeringen hemställer attkonsumentpriset på mjölk, ost, nötkött, bröd och mjöl sänks med i motionenangivna belopp, 15. till Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område ()på tilläggsbudget till statsbudgeten för /79 anvisar ettförslagsanslag av . samt 16. beslutar, genom utnyttjande avanslaget under 15, kompensera jordbruket genom särskilda pristillägg på berördajordbruksprodukter för de i motionen föreslagna prissänkningarna. Enligt motionärernas mening börinflationsbekämpningen inriktas på varuområden som spelar stor roll förbarnfamiljer och låginkomsttagare. Ett verksamt medel för att åstadkomma dettaär att inom ramen för jordbruksregleringen öka subventionerna av de s. k.baslivsmedlen. Motionärerna föreslår att subventionerna ökas så, attkonsumentpriset på mjölk sänks med per liter fr. o. m. december månad iår. I motionen föreslås vidare att konsumentpriset på ost sänks med . perkilo, på nötkött med 3: . per kilo, på matbröd med per kilo och påmjöl med per kilo. Totalt sett skulle de föreslagna åtgärderna kosta ca825 milj. kr. Därigenom kan den genomsnittliga prisnivån på de ifrågavarandebaslivsmedlen sänkas med och den allmänna konsumentprisnivån med inemot0,. godkände i slutet av föregående riksmöteav regeringen förordade grunder för regleringen av priser m. m. på vissajordbruksprodukter för treårsperioden den 1 juli 1978den (prop. FIU1978/79:10 65 1977/78: 154, JoU 1977/78: 34, rskr 1977/78: 348).Regeringens av biträdda förslag överensstämmer med vad som förordatsav statens jordbruksnämnd efter överläggningar med Lantbrukarnas förhandlingsdelegationoch konsumentdelegationen. Nämndens förslag har biträtts av de iöverläggningarna deltagande delegationerna. beslut innebär att till Prisreglerande åtgärderpå jordbrukets område för innevarande budgetår under tionde huvudtitelnanvisats ett förslagsanslag av 3 666 milj. kr. Från nämnda anslag bestridsunder posten Ersättning till följd av prisstopp m. m. kostnaderna förersättning till jordbruket dels till följd av uteblivna införsel- ochförmalningsav-giftshöjningar samt föreskrivna avgiftssänkningar på grund avlivsme-delssubventionering och prisstopp, dels ersättning till jordbruket förgenom prisstoppet förhindrade prishöjningar på kött, fläsk och ost, vilkaspriser annars skulle ha höjts till följd av stigande världsmarknadspriser.Ersättningen beräknas på inom landet marknadsförda kvantiteter av inhemskvara. För /79 har anslagsposten, under förutsättning av bl. a.fortsatt subventionering och prisstopp, beräknats till 3 200 milj. kr. Det ankommer inte på jordbruksutskottet att behandla den imotionen 2 upptagna frågan om prissänkning på vissa baslivsmedel från fördelningspolitiskaeller statsfinansiella synpunkter. Skulle det bli aktuellt med en prissänkning i enlighet medmotionsförslaget finner utskottet inte något att erinra mot de i motionsyrkandena15 och 16 från anslagstekniska synpunkter framlagda förslagen till åtgärder. Närvarande: (), (), HansWachtmeister (m), (), (), (), (), ()*, i (),()*, (), (), ()*, i (c) och (). Ej närvarande vid yttrandetsjustering. 5 1978/79. FiU1978/79:10 66 Bilaga 4 1978/79:1 y med anledning av motioner om åtgärder inom den ekonomiskapolitiken för att förbättra sysselsättningen har hemställt omnäringsutskottets yttrande över vissa delar av motioner om åtgärder inom denekonomiska politiken för att förbättra sysselsättningen, nämligen motionen1978/79: 1 av m. fl. (vpk) yrkandena 710 och 13 samt motionen1978/79: 2 av m. fl. (s) yrkandena I3 och 5. Näringsutskottetfår anföra följande. Inrättande av en strukturfond Motionen 1978/79: 2 I motionen 1978/79: 2 hemställs bl. 1. beslutarinrätta en strukturfond fr. o. m. i enlighet med i motionenangivna riktlinjer, 2. tillStrukturfonden (industridepartementet) på tilläggsbudget till statsbudgeten /79 anvisar ett investeringsanslag på 2 , 3. uppdrager åtfullmäktige i att ikläda staten garanti för strukturfondensförpliktelser på ett belopp intill sammanlagt högst 2 . Motionärerna hänvisar till tidigaremotioner där förslag framförts om inrättande av en särskild strukturfond föratt förbättra företagens försörjning med risktagande kapital och därigenomunderlätta finansieringen av nya, framtidsinriktade investeringar.Utvecklingen i vårt land sedan förslaget första gången lades fram har, sägermotionärerna, understrukit behovet av en sådan fond. Det finns, hävdar de, ettantal konkreta exempel på stora investeringar som inte har kommit till ståndpå grund av att denna typ av riskbärande kapital har saknats. Strukturfondenbör enligt motionärerna under sitt första verksamhetsår få en omslutning av 4miljarder kr. Den bör läggas vid sidan av statsbudgeten men ges möjlighet attmed statliga garantier gå ut på de internationella lånemarknaderna för attfinansiera delar av sin verksamhet. Den nu föreslagna garantin är avsedd att gefonden möjlighet att under det första verksamhetsåret låna upp kapital inom enram av . FiU 1978/79:10 67 Föratt fonden på ett effektivt sätt skall kunna fungera som ett medel för attåstadkomma offensiva framtidsinriktade investeringar inom ramen för ensamordnad näringspolitik bör, säger motionärerna, i dess styrelse finnasrepresentanter för både löntagare, näringsliv och den statliga sektorn. Tidigareförslag och deras behandling Förslag om inrättande av en strukturfond framfördesi första gången i en socialdemokratisk partimotion (mot. 1976/77: 1327). Enligt denna motion skulle fonden svara församhälls-finansiering av sådana projekt inom branscher, grupper av företageller i särskilda fall enstaka företag som syftade till att lägga grunden nödvändig framtida branschstruktur med utvecklingsdugliga och livskraftigaföretag. Finansieringen skulle gälla investeringar i förening därmed. Störreinsatser i fråga om utvecklingsarbete och marknadsföring skulle likställas medsådana investeringar. Formella krav på säkerheter skulle inte förekomma.Förräntningskraven skulle kunna ställas lågt och kunna eftergeshelt. Däremot skulle en hög grad av inflytande från samhällets sida utgöra ettvillkor. Olika former för fondens kapitaltillskott angavs som tänkbara.Aktieteckning i samband med nyemission skulle spela en framträdande roll.Strukturfondens insatser skulle kunna kombineras med kapitaltillskott frånSveriges . Fonden skulle inte utnyttjas förbranschrationaliseringar i företag där staten hade ett dominerande inflytande.Motionärerna räknade med en ram av 750 milj. kr. för fondens engagemang underdet första året. Finansieringen föreslogs ske i särskild ordning, dels genomen arbetsgivaravgift, dels genom en begränsning av juridiska personers rätttill avdrag för debiterad kommunalskatt vid inkomsttaxeringen. Motionärernaförutsatte att kostnaderna för den höjda arbetsgivaravgiften skulle räknas avvid framtida löneuppgörelser. Med hänvisning därtill och till löntagarorganisationernasstarka intresse för den näringspolitiska utvecklingen föreslog de att dessaorganisationer skulle få ett avgörande inflytande i fondens styrelse. Dennaborde enligt motionen ha tio ledamöter, av vilka löntagarorganisationernaskulle utse sex, näringslivsorganisationerna två och staten två. Näringsutskottetbehandlade motionen i ett betänkande (NU 1976/77: 35). Utskottetanförde att industrins strukturutveckling hade blivit ett av deviktigaste problemen inom näringspolitiken och i hög grad påkalladeuppmärksamhet och insatser från statens sida. Utskottet gav exempel på sådanainsatser beträffande stålindustrin, varvsindustrin, tekoindustrierna m. fl.branscher. Delade meningar kunde, sade utskottet, råda om inriktningen ochomfattningen av de statliga ingripandena i olika fall. Om principen att statenmåste ta på sig ett långtgående ansvar, också i ekonomiskt avseende, förindustrins struk- FiU 1978/79: 10 68 turutvecklingförelåg emellertid enighet. Motionärernas förslag kunde enligt utskottet sägassyfta till att staten skulle få ytterligare ett instrument förstrukturpolitiska insatser. Det gav emellertid anledning till invändningar. Ensådan gällde finansieringsprincipen motionärerna räknade med enspecialdestination av avgiftsmedel till fonden. En annan invändning avsåg denföreslagna sammansättningen av fondens styrelse, med en majoritet avföreträdare för löntagarorganisationerna. Fonden skulle på detta sätt, sadeutskottet, i realiteten bli ett instrument inte för samhällets utan förlöntagarorganisationernas strukturpolitik. Det kunde inte utan vidareförutsättas att en sådan ordning stod i överensstämmelse med den hänsyn somborde tas till såväl samhällets som andra intressenters berättigade intressen. Utskottetavstyrkte sålunda motionen med reservation av de socialdemokratiskaledamöterna och avslog den. Förslagetom inrättande av en strukturfond återkom i en socialdemokratisk partimotion inovember 1977 (mot. 1977/78: 39) med anledning av en proposition ominriktningen av den ekonomiska politiken. Enligt denna motion borde fondenunder det första verksamhetsåret tilldelas ett belopp som motsvaradekostnaderna för den nedsättning av allmänna arbetsgivaravgiften under år 1978som regeringen hade föreslagit, dvs. Motionärerna yrkade iannat sammanhang avslag på regeringens förslag. Fonden skulle, anförde devidare, läggas vid sidan av statsbudgeten och få möjlighet att låna upp pengarutomlands med statlig garanti. Beträffande fondens uppgifter, formerna för desskapitaltillskott och styrelsesammansättningen upprepade motionärerna vad dehade sagt föregående år. Motbakgrund av att skatteutskottet hade avstyrkt motionärernas förslag attallmänna arbetsgivaravgiften inte skulle sättas ned räknade näringsutskottet(NU 1977/78: 24) med att förslaget om inrättande av en strukturfond inte skullekvarstå. Oavsett detta avstyrkte utskottet detta förslag. Utskottets motiveringvar väsentligen densamma som . Statliga insatser för olika branscherborde bestämmas av statsmakterna med hänsyn till förhållandena i det speciellafallet. Så hade redan med avsevärd politisk enighet skett flerfaldigagånger. Insatser inom specialstålsindustrin och dataindustrin var justaktuella. Löntagarna skulle givetvis få utöva det vidsträckta inflytande somhade tillerkänts dem enligt lagstiftning och praxis. Staten borde däremot intedelegera till löntagarorganisationerna att svara för statligt finansieradenäringspolitiska insatser av det slag som det var fråga om. socialdemokratisk reservation förutsattes att skulle skaparesurser för finansiering av strukturfonden genom att avslå regeringensförslag om nedsättning av allmänna arbetsgivaravgiften. Enligt reservationenborde regeringen med det snaraste förelägga förslag rörande fonden.Riksdagen följde utskottet. FiU 1978/79:10 69 En ny motion med bl. a. yrkanden om inrättande aven strukturfond väcktes (mot. 1977/78: 1640). Motiveringen hadenu byggts ut. Mångainvesteringsprojekt inom näringslivet kunde, uttalade motionärerna, varaangelägna från samhällsekonomisk synpunkt men först i ett längre perspektivföretagsekonomiskt räntabla. Inte minst med hänsyn till de samhällsekonomiskamerkostnader och den kapitalförstöring som kunde bli följden av oplaneradeföretagsnedläggningar var det angeläget att man skapade instrument sommöjliggjorde samhällsekonomiska avvägningar. I många fall kunde ocksåföretagsledningarna vara tveksamma om större investeringsprojekt med hänsyntill det aktuella kapacitetsläget. Fonden borde i sådana fall kunna gå in ochta en betydande del av riskerna. Det var då naturligt att fonden i gengäldkrävde ett betydande inflytande. I många företag hade man, framhölls vidare imotionen, reviderat investeringsplanerna. Detta fannmotionärerna vara olyckligt för samhällsekonomin. En viktig uppgift förstrukturfonden angav de vara att medverka i finansieringen av uppskjutnaprojekt. är det, anförde de, ett starkt löntagarintresse att företagensinvesteringsverksamhet utökas. Genom ett nära samspel mellan fonden,företagsledningarna och de anställda i företagen skulle skapas såvälförutsättningar för som vilja till expansion. Näringsutskottetöverlämnade motionsyrkandena om strukturfonden till finansutskottet, för att deskulle kunna behandlas tillsammans med förslag rörande de allmänna riktlinjernaför budgetregleringen. I det yttrande som näringsutskottet avgav (NU 1977/78:3 y) erinrades om aktuella åtgärder med anledning av olika industribranschersstrukturproblem och om den principiella deklaration som regeringen ifinansplanen hade gjort om utbyggnad av den svenska industrins produktionspotential.Dessutom påpekades att regeringen hade aviserat förslag rörande dels , dels allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelse. Liksomföregående år fann utskottet att den huvudsakliga innebörden av förslaget om enstrukturfond var att staten skulle få ytterligare ett instrument förstrukturpolitiska insatser. Det specifika för den föreslagna fonden skulle,sade utskottet, inte bli de betydande kapitalresurser den skulle disponera dessa skulle allokeras till fonden på bekostnad av företagen själva och andrakapitalkällor utan de särskilda regler och former som skulle gälla förbeslut om kapitaltillskott från fonden. Riktlinjer för fondens verksamhetangavs endast summariskt i motionen, anförde utskottet vidare. Vidutskottsbehandlingen hade förslagets förespråkare inte velat närmare utvecklavilket innehåll och vilken grad av precisering som skulle känneteckna debestämmelser som fonden skulle arbeta efter. I stället hade de hänvisat tillatt det borde ankomma på regeringen att utforma sådana bestämmelser. Utskottetuttalade som sin mening att en verksamhet med så vittgående statsfinansiella FiU 1978/79:10 70 ochnäringspolitiska konsekvenser som den föreslagna fondens inte kunde få kommatill stånd utan att hade haft tillfälle att ta ställning till tämligendetaljerade riktlinjer och regler. På nytt riktade utskottet invändningar motden föreslagna styrelsesammansättningen. Det var, sade utskottet, angeläget attslå fast att de centrala näringspolitiska besluten liksom dittills borde fattasav riksdag och regering, dvs. under politiskt ansvar för beslutsfattarna. Idetta sammanhang erinrade utskottet om den kritik som frånsocialdemokratiskt håll hade riktats mot regeringens förslag att en särskilddelegation med nära anknytning till regeringen skulle tillsättas för attsvara för statens medverkan i strukturarbetet inom specialstålsindustrin. Denföreslagna fondstyrelsen skulle, konstaterade utskottet, i fråga om bådeverksamhetsområde och resurser få mångfaldigt större befogenheter än som hadegivits åt denna delegation. (FiU 1977/78: 15) instämde i de synpunkter som hade framförts avnäringsutskottet. De socialdemokratiska ledamöterna reserverade sig ianslutning till den avvikande mening som hade anförts inom näringsutskottet till förmån för ett principbeslut om en strukturfond och anslag till denna.Enligt reservationen skulle regeringen framlägga förslag till omnärmare bestämmelser för fondens verksamhet. Atten strukturfond skulle inrättas ingick också bland de riktlinjer för denekonomiska politiken som föreslogs i en socialdemokratisk partimotion (mot.1977/78: 1970) med anledning av kompletteringspropositionen . Utannågot särskilt resonemang om strukturfonden avvisade finansutskottet (FiU1977/78: 40 s. 34) motionärernas program för ökade investeringar. I enreservation av de socialdemokratiska ledamöterna begärdes att skullegodkänna allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken vilka bl. a.innefattade ett "program för en kraftigt ökadinvesteringsverksamhet". I detta ingick inrättande av "enstrukturfond för offensiva industrisatsningar". gick åter påavslagslinjen. Vissaindustribranschfrågor, m. m. I motionen 1978/79: 1 föreslås bl. a. att riksdagenhos regeringen hemställer om förslag till sysselsättningsgaranti och alternativproduktion inom varven så att sysselsättningen där ej minskar (yrkandet 8), omförslag till sysselsättningsgaranti inom gruv- och stålbranschen (yrkandet 9)och om åtgärder för att sysselsättningen inom textilbranschen inte skall minska(yrkandet 10). Förslagen ingår som led i en plan för 100 000 nya jobb . Målet när det gäller de angivna branscherna ärenligt motionen att under de när- FiU 1978/79:10 71 måste12 månaderna få en sysselsättningseffekt av 8 000 årsverken vid varven, 4 000årsverken inom gruv- och stålindustrierna och 2 000 årsverken inomtextilindustrin. Motionen innehåller också förslag om att skallhemställa hos regeringen om åtgärder för utarbetande av ett industripolitisktprogram med sikte på ökad förädling inom landet (yrkandet 13). Vissauppgifter i anslutning till motionen har vid fleratillfällen behandlat problemen inom gruv- och stålindustrierna. I slutet av år1977 beslöts sålunda om tidsbegränsade åtgärder för att underlättastrukturomvand-hngen inom bl. a. specialstålsindustrin (prop. 1977/78: 47, NU1977/78: 30, rskr 1977/78: 84). Bildandet av () förutsatteriksdagens beslut om statligt engagemang inom handelsståls-industrin(prop. 1977/78: 87, NU 1977/78: 45, rskr 1977/78: 198). I samband härmeduppmärksammade näringsutskottet särskilt situationen för de mellansvenskagruvorna, vilka till övervägande del ingår i (NU 1977/78: 45 s. 22).Luossavaara-Kiirunavaara AB () erhöll ett medelstillskott föratt upprätthålla viss sysselsättning (prop. 1977/78: 96, NU 1977/78: 50, rskr1977/78: 225). Vidare har fattat beslut som möjliggörregionalpolitiskt stöd till gruvindustrin och tillfälligt särskiltsysselsättningsbidrag till företag inom denna industri (prop. 1977/78: 172, AU1977/78: 35, rskr 1977/78: 306). Styrelsenför fastställde en strukturplan för företaget, benämndProjekt 82. Enligt planen (s. 25) skall följande personalförändringar skemellan . - 800 -1700 4- 350 -f 1200 -1- 300 0 + 150 - 800 -f 100 -K 2 000 Siffrorna i tabellen är i planen försedda medföljande kommentarer (s. 26). Ovanstående siffror innefattar ej hela den personalsom blir övertalig till följd av de samordningsvinster och övrigaorganisatoriska förändringar som kan genomföras i det nya företaget.Omfattningen av denna övertalighet är ännu ej fastlagd för företaget somhelhet. Inom gruv-avsnittet uppgår den till ca 400 personer. FiU 1978/79:10 72 Någon utläggning av personalförändringarna i tidenhar ännu ej genomförts. Överslagsberäkningar visar emellertid att störstanedgången inträffar under den första delen av perioden, medanpersonaltillskottet främst kommer under periodens senare del. Ovanståendesiffror över personalminskningen är lägre än de som redovisades i samband medbildandet av . Personalminskningen uppskattades då till ca 4 000 personer.Anledningen härtill är dels att de redovisade personalsiffroma nu avspeglar entioårsperiod mot endast i det tidigare prognosmaterialet, dels attövertaligheten för ännu ej fastställts och dels att volymenpersonalintensiva investeringar i manufaktureringsledet ökat. Dessainvesteringar får betydelse framför allt under periodens senare del. Vidare hardet antagits att kan drivas vidare. Detfinns därför ej anledning att ändra på den bedömning somgjordes i samband med bildande. Industriminister uppdrog den 6 juni 1978åt generaldirektör att biträda industridepartementet med vissaarbetsuppgifter rörande sysselsättningen på vissa orter inom verksamhetsområde.I de riktlinjer för uppdraget som har lämnats sägs att möjligheterna börprövas att på grundval av bl. a. tidigarelägga sådanaprojekt inom vilka kan ge nya arbetstillfällen snabbare än vad som harberäknats i strukturplanen. Merkostnaderna för sådan tidigareläggning böranges. Möjligheterna skall också undersökas att fördröja nedläggning av enheteroch anläggningar i syfte att ge rådrum för sådana åtgärder som kan ge nyaarbetstillfällen. Också kostnaderna för dessa åtgärder skall anges. Iutredningen ingår även att pröva kombinationer av olika alternativ med sikte påatt nå bästa effekt på sysselsättningen till rimlig kostnad. Med hänsyn tillstrukturplanens konsekvenser för sysselsättningen i olika regioner ochsituationen på arbetsmarknaden i utgångsläget bör arbetet i första handinriktas på gruvregionerna. Den29 beslöt regeringen inrätta en delegation för mellansvenskgruvindustri. I delegationen ingår företrädare för de i Mellansverigeverksamma gruvföretagen, berörda samhällsorgan och arbetsmarknadens parter.Delegationens uppgift är att studera de möjligheter som finns eller kan skapasför att få en lönsam verksamhet inom den mellansvenska gruvindustrin.