bet · G201SkU39 · 1978-12-31 00:00:00 — Vi finner alt de förändringar somföreslagits i fråga om reglerna för AB Företagskapitals verksamhet kan spela roll liksom de ökade lånemöjligheterna från företagarföreningarna. Vi ärockså beredda atl ställa oss bakom förslaget till förbättradeuppskovsmöjligheter vid erläggandet av arvsskatterna. Beträffandevärderingsreglerna anser vi däremot alt med bifall till motionerna1977/78:177 yrkandet 2 i denna del och 1977/78:189 yrkandet 1 i denna del böravslå del i propositionen framlagda förslaget. Utskottetsbetänkande godkändes av . Härefter har utskottet i sitt betänkande SkU1977/78:28 avstyrkt förnyade motionsyrkanden i dessa frågor. Staten, vissa stiftelser och andra sammanslutningarsom ansetts främja ett i särskilt hög grad allmännyttigt ändamål är enligt 3 §AGL befriade från såväl arvsskatt som gåvoskatt. Andra allmännyttiga stiftelseroch föreningar är enligt 38 § AGL befriade från gåvoskatt men inte frånarvsskatt. Hit hör sådana sammanslutningar som främjar religiösa, välgörandeeller andra allmännyttiga ändamål. Arvsskatten utgår i dessa fall enligtskatteklass III med maximalt av vad som överstiger . Vissastiftelser med allmännyttig eller speciell karaktär är också frikallade frånskattskyldighet för vissa inkomster. Skattebefrielsen omfattar ävenförmögenhetsskatt på kapital som lagts ned i den skattefria förvärvskällan.Bestämmelserna återfinns i 53 och 54 §! ; kommunalskallelagen (1928:370) medtillhörande anvisningar, 7 S lagen (1947:576)om statlig inkomstskatt och 6 §lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt. Utskottethar vid tidigare års behandling av stiftelsernas ställning vid beskattningenbl. a. anfört att frågan om stiftelsernas beskattning är av delvis kompliceradnatur och att stiftelseutredningen (Ju 1975:01) prövar grundläggande frågoromstiftelsernas ställning i civilrättsligt hänseende. Med hänsyn härtill harutskottet funnit att det är uteslutet att nu ompröva stiftelsebe-skaltningenoch att frågan i stället borde tas upp när pågående utredningsarbete avslutats(SkU 1976/77:45). SkU 1978/79:39 12 De motioner som utskottet behandlar i dettabetänkande innehåller yrkanden om såväl skärpningar som lättnader ikapitalbeskattningen, dvs. förmögenhetsskatten och arvs- och gåvoskatten.Yrkandena om skattelättnader framställs för att underlätta situationen framföralll för större familjeföretag. 1 motionerna 310 och 683 återkommer motionärernamed yrkanden om atl kapitalbeskattningen skärps kraftigt. Yrkandena innebär bl.a. att förmögenhetsskatten höjs med 1-1,, att80/85-procentregeln avskaffas och att arvs- och gåvobeskatlningen ökas medgenomsnittligt 50 96. Skärpningarna av kapitalbeskattningen överensstämmer medde vpk-förslag som framförts i en reservation skatteutredningsslutbetänkande och som vid upprepade tillfällen avvisats av riksdagen.Motionärerna upprepar också de yrkanden om skärpningar avrealisationsvinstbeskattningen, som de framställt i motionen 349 och somutskottet redan avstyrkt i sitt av godkända betänkande SkU1978/79:30. Äveni motionen 1731 yrkas en allmän skärpning av förmögenhetsskallen. Enligtmotionärerna bör denna skatt höjas med 30 96 med verkan fr. o. m. den 1 juli1979. Förslaget har utformats så att höjningen begränsas till . framhållit vid tidigare års behandling av motsvarande yrkandeninlecknades det utrymme som ansågs föreligga för beskattning av störreförmögenheter och arv fullt ut vid den då genomförda höjningen avkapitalbeskattningen, och penningvärdeutvecklingen har därefter medfört avsevärdaskärpningar av denna beskattning. Utskottet har också framhållit atlförhållandena därutöver medfört särskilda påfrestningar fördebetydande förmögenhetsvärden som lagts ned i aktier och andra produktivatillgångar. Beträffande det förslag som framförs i motionen 1731 kan nu liksomtidigare anmärkas alt motionärerna beräknat skalieulfallet av höjningen tillför stort belopp och att de ökade skatteintäkterna väsentligen skulle hänförasig till senare budgetår än motionärerna angelt. Närdel gäller den i motionen 683 föreslagna avvecklingen av skattefriheten förvissa allmännyttiga stiftelser vill utskottet endast anföra att dessa frågorbör prövas först när resultatet av stiftelseutredningens (Ju 1975:01) arbeteföreligger. Medhänvisning till det anförda och till sina tidigare ställningstaganden i dessafrågor avstyrker utskottet motionen 310 i nu ifrågavarande del samt motionerna683 och 1731. SkU 1978/79:39 13 Utskottet övergår härefter till att behandla demotioner som berör beskattningen av förmögenhet i företag. Desärskilda regler som gäller för förmögenhet som lagts ned i jordbruk, skogsbrukeller rörelse innebär-i den utformning reglerna fick hösten 1977-alt värdetsåväl vid förmögenhetsbeskattningen som vid arvs- och gåvobeskattningen iallmänhet skall tas upp till 30 ?6 av substansvärdet. Enligt en spärregel fårvärdet dock inie las upp till lägre belopp än som motsvarar taxeringsvärdet förvissa tillgångar i förvärvskällan minskat med de skulder som vid enproportionell fördelning belöper härpå. De tillgångar som omfattas av spärreginutgör mark samt - i fråga om jord- och skogsbruk -växande skog,bostadsbyggnader och vissas, k. överbyggnader. Motsvarande principer gäller förvärderingen av icke börsnoterade aktier. 1motionen 1734 vidhåller motionärerna sin tidigare ståndpunkt i denna fråga ochyrkar en återgång till förutvarande regler, som innebar att tillgångarna idessa fall skulle tas upp till det lägsta värde som kunde godtas vidinkomstbeskattningen, dock lägst upp till 60 96 av substansvärdet. Även imotionen 683 kritiseras de särskilda reglerna om förmögenhet i företag. Utanatt något särskilt yrkande framställs i fråga om dessa regler anför motionärernaalt all egendom bör tas upp till det verkliga värdet. I motionerna 1162 och1744 anförs däremot att de angivna reglerna inte är tillräckliga för alt lösafamiljeföretagens kapilalskatteproblem. Motionärerna framhåller bl. a. att destörre familjeföretagen på grund av 80/85-procentregeln i viss mån ställsutanför de avsedda skattelättnaderna och att inflationen urholkar skattelättnadernaockså för de mindre och medelstora företagen. I motionen II62begär motionärerna därför förslag om värdesäkrade förmögenhets- ocharvsskat-leskalor och om andra lättnader i beskattningen för ägare till störrefamiljeföretag. Yrkandet i motionen 1744 går ul på att det i företagetarbetande kapitalel helt skall undantas från kapitalbeskattning och atlskatteskalorna skall mildras. Medanledning av vad som anförs i motionen 1734 kan utskottet på samma sätt somtidigare år konstatera att bred enighet råder om all särskilda regler erfordrasför att komma till rätta med de problem som kapitalskatterna vållar förfamiljeföretagen. Bakgrunden till de genomförda ändringarna ide regler som gällt i detta hänseende var all situationen för familjeföretagenenligt föreliggande utredningsmaterial förvärrats och att snabba åtgärdererfordrades för att det fortfarande skall kunna te sig meningsfullt atl drivaett sådant företag. I motionen har inte anförts något nytt som bör föranleda enomprövning av utskottets ståndpunkt i den riktning som motionärerna anför. Samtidigtbör framhållas att ändringarna 1977 inte skall ses som en slutlig lösning påfamiljeföretagens kapitalskatteproblem. Avsikten har varit att en särskildutredning skall pröva vissa frågor rörande kapitalbeskattningen och SkU 1978/79:39 14 undersökamöjligheterna atl ändra skattereglerna bl. a. för all underlätta småföretagenskapitalanskaffning. Utskottet förutsätter att denna utredning tillsätts inomkort. Avdet anförda framgår att utskottet inte nu är berett att ompröva sin tidigareståndpunkt i dessa frågor ulan avstyrker motionerna 1734 yrkandet 2, 1162 och1744. 1. beträffande allmänna skärpningar av kapitalbeskattningen m. m. a) motionen 1978/79:310 yrkandet I i vad avser kapitalbeskattningen, b) motionen1978/79:683, c) motionen 1978/79:1731; 2. beträffande förmögenhet i företag m. m. att avslår a) motionen 1978/79:1162, b) motionen 1978/79:1734 yrkandet 2, c) motionen 1978/79:1744. Nänarande:Erik (), andre vice talmannen (), (). (), (), * (fp), (), i (s), (), (), (), (), () och * (s), *Ejnärvarande vid betänkandets justering. , , ,i , och (alla s) har avgivitföljande reservationer. SkU 1978/79:39 15 1.Allmänna skärpningar av kapitalbeskattningen Somframhålls i motionen 1731 har många löntagare fått vidkännas en slandardförsämringunder , och utrymmet för framtida standardförbättringar kommeratl vara begränsat. Med de krav som ställs på uppoffringar från storagrupper talar rättviseskäl för atl bördorna inte bara skall bäras av löntagarnautan även av kapitalägarna. Den i motionen föreslagna höjningen avförmögenhetsskatten kan redan av denna anledning anses väl motiverad. Därtillkommer att de grupper som har ekonomiska möjligheter alt öka sin förmögenhetunder senare tid gynnats med skatteförmåner av olika slag och att regeringensfinansplan tyder på alt kapitalägarna i näringslivet erhållit och kommer allerhålla betydande vinstökningar , Den föreslagna höjningenav förmögenhetsskatten framstår som ett naturiigt led i de inkomslförstärkandeåtgärder som bör vidtas för att förbättra budgeten. Motionen1731 bör således bifallas. Höjningen bör ta formen av en uppräkning avskattesatserna i samtliga skalleskikt med ca 15 96 taxering och ca30 96 och senare års laxeringar. delsansett att utskottet under moment 1 c bort hemställa att med bifall till motionen 1978/79:1731 antar följande Lagom ändring i lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt Härigenom föreskrivs all 11 § 1 och 2 mom. lagen(1947:577) om statlig förmögenhetsskatt skall ha följande lydelse: Statlig förmögenhetsskatt skall förfysisk person, oskift dödsbo, utländskt bolag samt i 10 § 1 mom. lagen(1947:576) om statlig inkomstskall omförmäld familjestiftelse utgöra: närden beskattningsbara förmögenheten icke överstiger : 1,3 procentav den del av den beskattningsbara förmögenheten, som överstiger 200 000kronor; närden beskattningsbara förmögenheten överstiger 275 000 men icke . och 2 96 av återstoden; 400 000 men icke 1 000 000kr. och 2,5 96 av återstoden; I . SkU 1978/79:39 16 Statlig förmögenhetsskatt skall förjuridiskperson, som avses i 6 § I mom. b) denna lag, utgöra: tvåpromille av den del av den beskattningsbara förmögenheten, som överstiger , dock lägst en krona. Denna lag träder i kraft ochtillämpas första gången i fråga om 1980 års taxering. Vid taxeringberäknas dock skatten enligt följande skalor: Den beskattningsbara förmögenheten överstiger 200 000 men icke . : av den del av den somöverstiger ; 275 000 men icke . och 1,7 96 av återstoden; 400 000 men icke . och 2,3 96 av av den del av den beskattningsbaraförmögenheten, som överstiger , dock lägst en krona. 2.Förmögenhet i företag m. m. Rentprincipiellt är det felaktigt att ha olika nivåer på kapitalskatterna beroendeav i vilka objekt förmögenheterna är placerade. Undantag från principen omlikhet mellan olika skattskyldiga måste grundas på mycket starka skäl, vilketemellertid inte är fallet beträffande de genomförda skattelättnaderna. Sett motbakgrunden av alt de flesta andra grupper i vårt land fått vidkännas storauppoffringar och att ytteriigare krav ställs i samma riktningär del ännu svårare att förklara de nya förmånerna för vissa företagargrupper. Kapitalskatternakan inte heller isoleras från sitt skattepoliliska sammanhang. En omprövningav de regler som gällt t. o. m. taxering hade bort anslå i avvaktan påden planerade översynen av kapitalbeskattningen. I likhet med motionärernaanser vi att de nya värderingsreglerna bör slopas och att de ej alltförgenomgripande åtgärder som genomförts, bl. a. i form av nya SkU 1978/79:39 17 anståndsregleroch regler om eftergift av skatt i speciella fall, tills vidare får ansestillräckliga för atl underlätta generationsväxlingar i familjeförelag. Vi ansersåledes att motionen 1734 bör bifallas i nu ifrågavarande del. delsansett att utskottet under moment 2 b bort hemställa att med bifall till motionen 1978/79:1734yrkandet 2 antar följande Lagom upphävande av lagen (1977:1173) om ändring i lagen (1947:577) om statligförmögenhetsskatt Härigenom föreskrives att lagen (1977:1173) om ändringi lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt skall upphöra att gälla. Denna lag träder i kraft efter den dag dålagen enligt uppgift på den utkommit från trycket i . Lagom ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt Härigenom föreskrives att 55 § 1 mom. lagen(1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt skall ha ändrad angivna lydelse på sättnedan angives. Uppgå i------------ prövaserforderligt. Ifrågaom skatt som belöper på förvärvskälla som enligt kommunalskattelagen (1928:370)ingår i inkomstslaget jordbruksfastighet eller rörelse eller på andratillgångar som skall värderas med ledning av bestämmelserna i 23 § F andrastycket får beskattningsmyndigheten medgiva att skatten erlägges genom högsttjugo årliga inbetalningar. På regeringens---------- årligainbetalningar. Dennalag träder i kraft . Isamband med ifraftträdandet upphör lagen (1977:1174) om ändring i lagen(1941:416)om arvsskatt och gåvoskatt atl gälla, utom såvitt avser 55 § 2 mom.och 56 §. Äldrebestämmelser gäller fortfarande om skattskyldighet har inträtt föreikraftträdandet.