bet · G201AU21 · 1978-12-31 00:00:00 — Motionärerna föreslår attutbildningen i ökad omfattning skall bedrivas på invandrarspråken samt attundervisningen i svenska skall förstärkas med ett utökat antal timmar. Slutligenvill motionärerna att yrkesvägledningen skall förbättras och vid behov ges påelevens eget språk. Imotionen 1666 begär samma motionärer att undervisningen i svenska vidAMU-centra skall utökas samt att stödundervisning skallges . Enligt motionen har många invandrare somforts'ätter på de yrkesinriktade linjerna stora svårigheter att fullföljastudierna då de i kurshtteraturen och i undervisningen har problem med detsvenska språket. Många invandrare slutar därför utbildningen . Invandrarnauppvisar genomgående mer än dubbelt så höga arbetslöshetstal som svenskamedborgare. Orsaken härtill är bl. a. att invandrarna i stor utsträckning ärverksamma inom industrin, som minskat antalet anst'ällda. Motdenna bakgrund är det angeläget att man inom arbetsmarknadsutbildningens ramtillgodoser invandrarnas utbildningsbehov. Språkfrågan är därvid etthuvudproblem. AU1978/79: 21 45 Enligt riktlinjerna för den svenskainvandrarpolitiken (se prop. 1975: 45) är undervisning på invandrarnas egetspråk nödvändig i vissa fall. AMU-centra söker också i så stor utsträckning sommöjligt tillhandahålla läromedel på invandrarnas eget språk. Strävan är ävenatt söka ge yrkesvägledning på elevernas eget språk. Som utskottet påpekadeförra året (AU 1977/78: 21) är emellertid dessa strävanden svåraatt realisera. Det kan i sammanhanget nämnas att 5060 olika invandrarspråk ärrepresenterade vid AMU-centra. Enligt vad utskottet inhämtat pågår enförsöksverksamhet inom AMS med yrkesvägledning för finsktalande arbetssökandegenom i tillfälligt tjänstgörande tvåspråkiga yrkesvägledare frånFinland. När det slutligen gäller stödundervisning kan nämnas attmöjligheter härtill finns vid AMU-centra. Enligt SÖ kan av antaletlärarlimmar anslås för stödundervisning. Med hänvisning till det anförda och dä frågan omundervisningen i svenska vid AMU-centra kommer att behandlas i en nyligen tillsattutredning om svenskundervisning bör motionerna 1666 och 2148 inte föranledanågon åtgärd. Utskottet tar härefter upp ett par yrkanden i densocialdemokratiska partimotionen 1049. I motionen upprepar socialdemokraterna ett krav på vidgadeförsök med arbetsmarknadsutbildning för äldre arbetssökande. Motionärernahänvisar till försöksverksamhet av det slag som,har bedrivits i Gävleborgslän. Inom ramen för den föreslagna verksamheten bör man bl. a. prövamöjligheterna att erbjuda medelålders kvinnor med kort grundutbildningtillfälle till förkovran och därmed ge dem bättre förutsättningar för merakvalificerad utbildning. Den utbildningen bör kunna ske i samverkan med denkommunala vuxenutbildningen och studieförbunden. Det socialdemokratiska förslaget prövades av riksdagenförra året utan att vinna bifall (AU 1977/78: 21). motiveradesitt ställningstagande på följande sätt: Den av motionärerna nämndaförsöksverksamheten i genomfördes av AMS på initiativ av sysselsättningsutredningen.AMS är oförhindrad att starta ny, liknande verksamhet. Förberedande teoretiskutbildning i form av preparandkurser vid AMU-centra är ett betydelsefulltinslag i arbetsmarlcnadsutbildningen med hänsyn till att många vuxna har ensvag allmän utbildningsbakgrund. Utbildningsbidrag vid förberedande teoretiskastudier kan också medges när studierna bedrivs vid folkhögskolor eller inom denkommunala vuxenutbildningen under förutsättning att studierna är nödvändiga fören yrkesutbildning. Av det anförda framgår att det finns möjligheter atttillgodose motionärernas synpunkter inom ramen för gällande ordning. Någotriksdagens initiativ med anledning av motionen är sålunda inte påkallat. Utskottet finner inte skäl attfrångå sin inställning från . Motionsyrkandet bör därför avslås. AU 1978/79: 21 46 Motionärerna tar även upp ett annat yrkande, somaktualiserats tidigare. Det gäller förslaget om en utredning av frågan omutbildningsfonder i företag. Bakgrunden till förslaget är attsysselsättningsutredningen i betänkandet Arbete åt alla (SOU 1975: 90) fördefram tanken att det i företagen skulle skapas särskilda utbildningsfonder.Sådana fonder skulle användas som ett medel atf hälla kvar personalen i enlågkonjunktur. Utskottethar inhämtat att den aktuella frågan om utbildningsfonder kommer att prövasinom ramen för den aviserade översynen av försöksverksamheten inomarbetsmarknadsutbildningen. Utskottet räknar med att så blir fallet, ochmotionsyrkandet bör därför inte föranleda någon åtgärd. Representanternaför apk, och , tar i motionen 1666 upp storleken avutbildningsbidraget. De kr'äver samma grundbidrag till AMU-elever oavsettålder samt en höjning och standardökning av utbildningsbidragen. Utskottet är inte berettatt biträda förslagen. Utbildningsbidragensstorlek har ett nära samband med det kontanta stödet vid arbetslöshet.Riksdagen kommer senare i vår att få ta ställning till ett aviserat regeringsförslagbeträffande ersättningsbeloppen vid arbetslöshet. ChristinaRogestam (c) tar i motionen 556 upp en fråga som rör barnpensioner. Motionärenanmärker pii att sådan pension medför reducerat utbildningsbidrag. Motsvarandereduktion görs ej då kontant arbetsmarknadsstöd (KAS) utdelas. Motionären villatt reglerna skall vara enhetliga och begär därför att de aktuellabestämmelserna i arbetsmarknadskungörelsen skall ses över. Utskottetdelar motionärens uppfattning. Bestämmelsen bör alltså ses över. Vad utskottetanfört med anledning av motionen 556 bör regeringen underrättas om. Somtidigare framgått räknar regeringen under nästa budgetår med en minskning avantalet personer i arbetsmarknadsutbildning till ca 145 000. De totalautgifterna för arbetsmarknadsutbildningen under n'ästa budgetår uppskattas till2 , varav 806 milj. kr. beräknas bli täckta avarbetsgivaravgifter. Ett belopp av 1 . behöver alltså enligtbudgetpropositionens förslag överföras till arbetsmarknadsutbildningsfondenvia detta anslag. Per-OlofStrindberg (m) och () föreslär i motionen 2063 att anslagetminskas med 200 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag. Motivethärför anges bl. a. vara den väntade konjunkturuppgången. Somframgår av propositionen har regeringen med hänsyn tiU gjordakonjunkturbedömningar räknat med en minskad omfattning av arbetsmarknadsutbildningenunder nästa budgetår. Av naturliga skäl är det AU 1978/79: 21 47 intemöjligt att göra en sluflig avvägning av behovet av utbildning /80. Beloppet i propositionen kan därför sägas vara preliminärt.Eventuellt behov av ytterligare medel får tas upp på tilläggsbudget. Utskottetkan inte finna att motionärerna anfört något bärande skäl för attanslagsbehovet är 200 milj. kr. lägre än regeringen beräknat. Utskottetavstyrker därför motionen. budgetpropositionen gjorda medelsberäkningen godtas av utskottet. Anslagetbör alltså föras upp med det begärda beloppet. Utskottettillstyrker också med vad ovan anförts de i propositionen förordade ändringarnai grunderna för arbetsmarknadsutbildning. 1977/78Utgifl 3 490 529 000 Reservation 1176 088 000 1978/79 Anslag 1 792 400000 1979/80 Förslag 1 533 000 000 Från anslaget belastas utgifterna för programmetSysselsätiningsskapande åtgärder. Indelningen i delprogram framgår av följandesammanställning. 1977/78 Utgift 1978/79 Anslag 1979/80 Beräknad ändring Allmänna beredskapsarbeten Särskilda beredskapsarbeten Industribeställningar Detaljplaneringsbidrag Förvaltningskostnader 1 749 209 000 1 392 687 000 3 490 529 000 1 792 400 000 -220 000 000 + 10 000 000 + 10 000 000 + 1 300 000 -198 700 000 -262 500 000 + 3 100 000 -259 400 000 Regeringen har i budgetpropositionen under punktenB 3 (s. 6886) föreslagit att skall 1. godkänna vad sorn anförts om beredskapsarbeten påvägar med anledning av revisorers skrivelse, 2. medge att regeringen får bemyndiga AMS att /80 besluta om avskrivning av länefordran uppkommen inom arbetsmarknadsverket,beträffande vilken antingen omständigheterna är sådana att vederbörande intekan betala sin skuld och enligt styrelsens bedömande ingen eller ringamöjlighet föreligger att ta ut betalning eller också åtgärder föratt bevaka och driva in fordringen bedöms förenade med arbete och kostnader isådan utsträckning att åtgärderna inte är ekonomiskt lönande, allt underförutsättning att sådana åtgärder ändå inte anses påkallade av andra änekonomiska förhållanden. A.U1978/79: 21 48 3. till Sysselsätiningsskapandeåtgärder för /80 anvisa eU reservationsanslag av 1 533 000 000kr., varav förslagsvis . att avräknas mot aulomobilskattemedlen. I propositionen anm'äls inledningävis en skrivelse till regeringen från revisorer med övervägandenmed anledning av en granskning av de beredskapsarbeten som administreras avstatens vägverk. Granskningen har utförts inom revisorernas kansli, somredovisat resultaten i en promemoria (nr 1/1978). Revisorernas granskning bekräfta)' i stort att beredskapsarbetenpå vägar är ändamålsenliga. Revisorerna anser sig dock ha konstaterat vissaproblem och brister i den tillämpade ordningen. Sålunda har kostnaden perdagsverke blivit allt högre, varigenom den direktasysselsättningseffekten har blivit mindre än väntat. Utbytet av de stathgasatsningarna på området bör göras mera effektivt genom en förbättrad planering,styrning och kontroll av sysselsättningen. Den statistik som ställs samman ochdet informationsmaterial i övrigt som tillhandahålls ger vidare enligtrevisorerna inte en tillfredsställande uppfattning om arbetenas ohka effekter. Enligt revisorerna bör såväl den direkta som den indirektapåverkan pä sysselsättningen liksom ökningen av de offentliga investeringarnarymmas inom det vidgade syftet med beredskapsarbetena. Som exempel på dessaindirekta effekter nämner revisorerna det arbete som skapas åt planerings- ochprojekteringspersonal hos . Den indirekta sysselsättningseffekten börenligt revisorerna redovisas. Detta bedöms överensstämma med gällanderiktlinjer ,för den stathga vägplaneringens utveckling. Vidare börarbetsmarknadsverket enhgt revisorerna pröva behovet av beredskapsarbete förandra än dem som anmält sig som arbetslösa till arbetsförmedlingen, t. ex.maskin- och fordonsförare som skulle ha blivit arbetslösa om de intesysselsattes i beredskapsarbete. Dessutom är det motiverat att bättreredovisar hur den fast anställda personalen används. Inte heller undersöks enligt revisorerna systematiskt denbetydelse som beredskapsarbetena har haft för de personer som lämnat arbetena.Beredskapsarbetet som sådant synes ofta inte ge någon varaktig lösning på denenskildes sysselsättningsproblem. Den arbetslöse bör så fort som möjligtberedas arbete på den öppna marknaden. Därför bör resultatet avarbetsförmedlingens insatser h'ärvidlag följas bättre. I första hand behövsenhgt revisorerna en mera systematisk undersökning av vilka faktorer somverkar för att en arbetslös åter får arbete i den öppna m.ark-naden. AU 1978/79: 21 49 Revisorerna anför vidare att myndigheterna oftainte hinner förbereda vägarbetena så att de kan utföras på ett sätt som ärlämpligt för beredskapsarbeten. Tiden mellan arbetsmarknadsverkets beslut attbevilja medel till ett arbete och beslutet att sätta i gång arbetet bör enligtrevisorerna göras längre. Statsmakterna bör enligt deras uppfattning anvisatilläggsanslag för ändamålet tidigare än vad som sker, kanske t. o. m. redanföre det löpande budgetåret. För att arbetets planering skall underlättasföreslår revisorerna att varje vägobjekt skall ges en flerårigtotalkostnadsram, inom vilken länsarbetsnämnderna efter överenskommelse mellan1'änsmyndigheterna tilldelar objektet medel för varje budgetår. Den nuvarandeordningen med medelstilldelning etappvis under budgetåret bedöms försvåraplaneringen för såväl som länsarbetsnämnden. Igranskningspromemorian har i övrigt aktualiserats flera frågor rörande utbytetav de statliga satsningarna på vägarbeten som beredskapsobjekt. Vissa av demavser regionalt inriktade åtgärder, såsom viss dele-gering och decentraliseringav beslutanderätt, införande av större andel s. k. riktade delentreprenader ochinförande av regionalpolitiska anslag. Revisorernasgranskningspromemoria har remissbéhandlats. m. fl. ställer sigposhiva till de förslag som gäller undersökning av beredskapsarbetenas olikaeffekter. Även AMS som i övrigt är starkt kritisk till revisorernas olika förslag delar uppfattningen att de indirekta effekterna måste ägnas uppmärksamhetvid urval av beredskapsarbeten. AMS framhåller dock i likhet mednågra andra remissinstanser de stora svårigheter som är förenade med allaförsök att undersöka och redovisa de indirekta effekterna. Verket framhålleräven de ökande svårigheterna med att utnyttja vägarbeten som beredskapsarbeten. Departementschefenavser att efter remissbehandling av sysselsättningsutredningensslutbetänkande, vilket väntas bli framlagt , föreslåregeringen att i en proposition ange riktlinjer för den framtida användningenav ohka arbetsmarknadspolitiska medel. Med anledning av riksdagsrevisorernasskrivelse uttalar departementschefen att de grundläggande villkoren för urvalav beredskapsobjekt bör ligga fast. AMS bör sålunda välja ut angelägna arbetensom annars hade kommit till stånd först . De gällandevillkoren om att beredskapsarbetena skall vara lämpliga att anvisas arbetslösai området och att arbetena helst bör kunna avbrytas och åter startas alltefterbehovet finner departementschefen naturliga med hänsyn till arbetenas syfte. Närdet gäller dagsvcrkskostnaden för beredskapsarbeten på vägar anfördepartementschefen att AMS under en följd av år målmedvetet strävat efter attbegränsa antalet beredskapsarbeten med höga dagsverkskostnader. Det nyabidragssystem för kommunala och enskilda bered- 4 1978/79.18 saml. AU 1978/79: 21 50 skapsarbetensom beslutades efter förslag i förra årets budgetproposition var ett uttryckför detta, framhålls vidare. Ävenom arbetskraftens sammarisättning är sådan att arbeten inom tjänste-eller vårdområdena ofta är lämpligast, torde en del nu dagsverksdyraberedskapsarbeten enligt propositionen komma att behövas även ifortsättningen. Blandde vägarbeten som mera regelmässigt förekommer som beredskapsarbeten märksfrämst olika mindre ombyggnads- och förbättringsarbeten (s. k. MOF-arbeten),vilka kan startas och avbrytas med kort varsel alltefter behoven påarbetsmarlcnaden. I propositionen räknar man med att dessa kommer att utgöra del av beredskapsarbetena på vägar. Vidare torde enligt departementschefenäven fordras ett antal vägarbetsplatser för specialanvisade,vilka behöver särskilt anpassad arbetsledning m. m. Därutöver finns behov avmedel bl. a. för att fullfölja redan påbörjade vägobjekt. Denna prioriteringstämmer överens med vad revisorerna förordat. Departementschefenfinner det inte arbetsmarknadspolitiskt motiverat att i större utsträckning änf. n. planera beredskapsarbeten utifrån försök att bedöma arbetenas mer ellermindre svårdefinierbara bieffekter. Utgångspunkten för vägbyggandet måste istället vid sidan av behovet av arbete för de arbetslösa alltid vara denvägpolitiska och samhällsekonomiska prioritering som görs av ochlänsmyndigheterna. Ipropositionen framhålls vidare att om regeringen i ett visst läge efter enallmän konjunkturpolitisk bedömning finner det motiverat att öka vägbyggandet iett eller flera län, kan detta ske genom en tillfällig ökning av ordinarievägbyggnadsanslag. Detta har skett i ökande omfattning, inteminst under innevarande vinter. Departementschefenförutsätter att det även i fortsättningen ibland kommer att framstå somarbetsmarknadspolitiskt motiverat att använda beredskapmedel för andrav'ägbyggen än MOF-arbeten eller arbeten för specialanvisade. Med anledning avrevisorernas påpekanden att omfattningen av kommande beredskapsarbeten börbestämmas tidigare samt att medlen för varje arbete vanligen anvisas i fleraetapper, framhåller departementschefen att dessa förfaranden i huvudsak är endirekt följd av syftet med beredskapsarbetena. Dessa är nämligen avsedda attmed kort varsel skapa tillfällig sysselsättning så länge de arbetslösa inte kanplaceras på den öppna arbetsmarknaden. Det ankommer på AMS och att isamråd göra de ändringar av förfarandet och föreslå de ändringar av gällandebestämmelser som de kan finna motiverade mot bakgrund av det anförda.Departementschefen är för sin del inte beredd att nu föreslå någon ändring avgällande regler i de berörda avseendena. Enligtrevisorerna skulle man kunna nå en effekt som bättre överensstämmer medberedskapsarbetenas syfte om delentreprenader kunde AU 1978/79: 21 51 riktasmot områden med arbetslöshet. Förslaget strider i vissa avseenden motupphandlingskungörelsen. Enligt departementschefen bör de aktuellabestämmelserna i denna kungörelse inte ändras. När myndigheterna fordrar inanbud kan de emellertid ange i underlaget att entreprenören skall sysselsättaarbetskraft som arbetsförmedlingen anvisar, slutar departementschefen. Utskottethar inte funnit anledning att tillfoga något till vad departementschefenanfört i anslutning till riksdagsrevisorernas skrivelse. Utskottet godkännerdärför vad departementschefen anfört. Beredskapsarbetena delas upp i två delprogram förallmänna resp. särskilda beredskapsarbeten. Av dessa omfattar delprogrammet Särskildaberedskapsarbeten sådana arbeten som anordnas främst för arbetshandikappade.Det har emellertid i längden visat sig svårt att skilja de olika slagen av beredskapsarbetenfrån varandra. Departementschefen tillstyrker därför AMS förslag att allaberedskapsarbeten fr. o. m. /80 förs till ett och sammadelprogram och att medlen beräknas under en anslagspost benämndBeredskapsarbeten. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag på denna punkt. Somtidigare nämnts har beredskapsarbetena en allt större omfattning. iär var ca 60 000 personer, varav ca 41 000 ungdomar , iberedskapsarbete. Nyaregler för statsbidrag till kommunala och enskilda beredskapsarbeten godkändesav (AU 1977/78: 21). Det nya bi-dragssystem.et innebär attbidragen i normalfallet utgår av lönen inkl. sociala avgifter tillanvisade arbetslösa. Därutöver utgår vid investeringsarbeten etttilläggsbidrag av totalkostnaden utöver grundbidraget.Tilläggsbidraget kan i särskilda fall jämkas. Regeringen har med hänsyn till derådande sysselsättningssvärigheterna i de s. k. skogslänen (Norrlandslänen samtKopparbergs och ) beslutat att tilläggsbidraget i dessa län underinnevarande budgetär får utgå . AMS kan i vissa fall höja bidragetytterligare. Ipropositionen framhålls att utvecklingen på arbetsmarknaden harmotiverat kraftfulla insatser från regeringen för att upprätthållasysselsättningen. Flera nya arbetsmarknadspolitiska medel har tillkommit idetta syfte. Vissa orter har drabbats särskilt hårt av driflin-skränkningareller nedläggningar. I enstaka fall har tillkomsten av ett industrihus ansettsvara en nödvändig åtgärd för att motverka bortfallet av arbetstillfällen, ochregeringen har då också medgivit att bygget fått utföras som kommunaltberedskapsarbete även om huset uppförts utanför det inre stödområdet. Deindustriella beredskapsarbetena skall enligt beslut (prop. 1977/78:30, AU 1977/78: 16) samordnas med bl. a. verkstäder för skyddat arbete,kontorsarbetscentraler och hemarbete i en gemensam or- AU 1978/79: 21 52 ganisation,Samhällsföretag. Efter kommer de industriellaberedskapsarbetena därför att finansieras i annan ordning. Somtidigare nämnts är det nya bidragssystemet för kommunala och enskildaberedskapsarbeten avsett att främja tillkomsten av dagsverksbilliga arbeten.Systemet syftar också till att förenkla hanteringen av ansökningar omberedskapsarbeten. Detta kan antas få återverkningar på verksamheten vid AMSsju s. k. regionkontor. Departementschefen anmäler sin avsikt att senare föreslåregeringen att AMS får i uppdrag att i samråd med statskontoret göra en översynav verksamheten på dessa kontor. Förinnevarande budgetår anvisades ursprungligen 1 450 milj. kr. förberedskapsarbeten exkl. det tillfälliga sysselsättningsbidraget och det s. k.äldrestödet inom tekoindustrin. Därefter har på tilläggsbudget I anvisats 1750 milj. kr. för motsvarande ändamål. Totalt disponeras således 3,2 miljarderkr. för beredskapsarbeten under /79. Därigenom beräknas inemot60 000 personer kunna sysselsättas i sådana arbeten . Avde anvisade medlen får högst 400 milj. kr. användas för vägarbeten. AMS harnyligen hos regeringen be-g'ärt ytterligare medel. Förnästa budgetår beräknas f<5r beredskapsarbeten ett sammanlagt belopp om 1457,5 milj. kr. Av medlen för beredskapsarbeten skall högst 300 milj. kr. fåanvändas till väg- och gatuarbeten. Medelsberäkningen godtas av utskottet. Somtidigare sagts i fråga om anslaget till arbetsmarknadsutbildning fårmedelsberäkningen anses som preliminär. Konjunkturutvecklingen får avgöra detslutliga behovet av medel. Tilldelprogrammet Allmänna beredskapsarbeten hänförs som sagts dettillfälliga sysselsättningsbidraget till företag som dominerar på sin ort (s.k. 75 %-bidrag) samt äldrestödet inom tekoindustrin. För dessa bådabidragsformer har för innevarande budgetår anvisats totalt 285 milj. kr. resp.260 milj. kr. 75 %-bidraget uppkör utom beträffande stål- ochgruvindustrin. Utgifterna under nästa budgetår för bidrag till företag inomstål- och gruvindustrin kan inte nu bedömas med säkerhet, men ryms inom denreserv som kan väntas uppstå genom att tidigare anvisade medel för sådanabidrag inte utnyttjats fullt ut. F. n. utgår bidraget till 13 stålindustriföretagför drygt 3 000 övertaliga anställda. Genom bidraget har det varit möjligt attsenarelägga den tidpunkt då dessa skall lämna företagen. Äldrestödetinom tekoindustrin skall enligt bidragsbestämmelserna upphöra i år.Till frågan om förlängning av stödet torde det bli anledning att återkomma ianslutning till den proposition som aviserats om åtgärder för dennaindustribransch. Ettgrundläggande villkor för -bidraget är att den övertaliga personalensysselsätts utanför företagets ordinarie produktion. I propositionen anmälsatt regeringen har ansett sig böra ge dispens AU 1978/79: 21 53 () samt Skogsägares CellulosaAB, NCB, (Hissmofors och ) har beviljats bidrag trots att delar av dearbetsstyrkor som avses har sysselsatts i ordinarie produktion. Motivet harvarit dessa företags synnerliga betydelse för resp. orter och svårigheternaatt där finna andra sysselsättningstillfällen liksom svårigheterna att inomföretagen finna alternativa arbetsuppgifter vid sidan av ordinarie produktion.Departementschefen tillägger att gjort vissa uttalanden (NU 1977/78:74) beträffande NCB:s båda anVäggningär i Hissmofors och som fåranses ha gett regeringen stöd härför. har läget numeraförbättrats, varför detta företag inte torde behöva sådant bidrag efterutgången av 1978. Utskottetgodtar de avsteg från gällande villkor för 75 %-bidraget som regeringen enligtovan gjort. Slutligenräknar departementschefen med att det s. k. 75 %-bidragets betydelse kommer attminska allteftersom konjunkturläget förbättras. Regeringen har dessutomföreskrivit att sådana bidrag fr. o. m. inte längre skall utgå tillföretag där den aktuella personalminskningen berör mindre än 100 personer. Utskottettar härefter upp tolv motioner som gäller beredskapsarbeten. Tio av dessaavser speciella projekt som beredskapsarbeten. Socialdemokraternaanser i partimotionen 1049 att det behövs ett nytt och effektivtplaneringssystem för beredskapsarbeten. bör få i uppdragatt göra försök med nya former av planering av beredskapsarbeten. Det föresläsatt länsarbetsnämnd skall kunna ålägga både privata och offentliga arbetsgivareinom vissa försöksområden att uppr'ätta och förete beredskapsplaner.Försöksverksamheten bör påbörjas möjligt, och regeringen bör läggafram förslag till om den rättsliga reglering som behövs förverksamheten. Utskottettog ställning till ett socialdemokratiskt yrkande av samma innebörd förra åreti samband med behandlingen av propositionen 1977/78: 164 om åtg'ärder motungdomsarbetslösheten (AU 1977/78: 40).