bet · G201AU39 · 1978-12-31 00:00:00 — När det på en arbetsplats inte råder i huvudsak jämnfördelning mellan kvinnor och män i en viss typ av arbete eller inom viss kategoriav arbetstagare, skall arbetsgivaren vid nyanställning särskilt anstränga sigför att få sökande av det underrepresenterade könet och söka se tiU attandelen arbetstagare av det könet efter hand ökar. Vad som har sagts gällerdock inte om särskilda skäl talar emot sådana åtgärder eller de rimligen intekan krävas med hänsyn till arbetsgivarens resurser och omständigheterna iövrigt. 7. att riksdagenmed avslag på det i motionen 1978/79:2533 framlagda lagförslaget i fråga om 5och 6 §§ antar 8 § i propositionens lagförslag, 8. att riksdagenmed avslag på motionerna 1978/79: 2532 och 1978/79:2533 i motsvarande delarantar 9§ i propositionens lagförslag. 9. att medavslag på motionen 1978/79: 2532 i mot svarande del och det i motionen 1978/79:2533 framlagda lag förslaget i fråga om 9 § antar 10 och 11 §§ i propositionens lagförslag, 10. att med avslag pådels det i motionen 1978/79: 2532 framlagda lagförslaget i fråga om 8 §, delsdet i moiionen AU 1978/79: 39 29 1978/79:2533 framlagda lagförslaget i fråga om 7 § antar 12 § i propositionenslagförslag, 11. att A. med bifalltill motionen 1978/79: 2531, yrkandet 2, uttalar att huvuddragen i förfarandet inför jämställdhetsnämnden skall regleras i lag, B. medanledning av propositionen samt med avslag på motio nerna 1978/79: 2532 och 1978/79: 2533 i motsvarande delar antar 13 § i följande som Utskottets förslag betecknade lydelse: Propositionensförslag Utskottets förslag 13 § Vitesföreläggande enligt 9 § 13 § Vitesföreläggande enligt 9 § första stycket meddelas av järn- första stycket meddelas av jäm- ställdhetsn'åmnden efter framställ- ställdhetsnämnden efter framstäU- ning av jämställdhetsombudet, ning av jämställdhetsombudet. Nämnden meddelar också vitesföre- N ämnden meddelar också vitesföre läggande enligt 11 § andra och tred- läggande enligt 11 § andra och tred je styckena. Vitesföreläggande en- je styckena. Vitesföreläggande en ligt 11 § första och tredje styckena ligt 11 § första och tredje styckena meddelas av jämställdhetsombudet, meddelas av jämställdhetsombudet. Motombudets beslut att meddela Mot ombudets beslut att meddela vitesföreläggande får talan föras ge- vitesföreläggande får talan föras ge nom besvär hos jämställdhetsnämn- nom besvär hos jämstäUdhetsnämn- den. Mot jämställdhetsnämndens den. Mot jämställdhetsnämndens beslut enligt denna lag får talan beslut enligt denna lag får talan inte föras. Enarbetsgivare eller en ställföreträdare för arbetsgivare kan kallas vid viteatt inställa sig personligen till förhandling inför jämställdhetsnämnden. 12. att med avslag pä motionerna1978/79:2532 och 1978/79: 2533 i motsvarande delar antar 14 § i propositionens 13. att med anledning av motionen1978/79: 2532 i fö revarande del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om tillfälle för organisationer att yttra sig i bl. a. rnål om könsdiskriminering. 14. att med avslag på motionerna 1978/79:2532 och 1978/79: 2533 i fråga om ikraftträdandebestämmelsen antarpropositionens lagförslag i denna del och i de övriga delar som inte behandlatsovan. AU 1978/79: 39 30 15. att med bifall tillpropositionens förslag godkänner vad som föreslagits angående det s. k. jämsfälldhetsbidraget, Minimiarbetstidför deltidsanställda in. 16. altriksdagen avslår motionen 1978/79: 392, 17. attriksdagen avslår motionen 1978/79: 2152, yrkandet 4. Närvarande:Elver (), (), (), (), i (s), (), (), (), (). (), (), (c), i (c), () ochGöte (). AU 1978/79: 39 31 1.rrlnciperna för lagstiftningen (mom. 1) , , iSimrishamn, , , och (alla s) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 13som börjar "Utskottet, som" och på följande sida slutar"sida" bort ha följande lydelse: Utskottet,som i de följande avsnitten går in på detaljer i lagförslaget, ansluter sig iprincip till motionärernas synsätt i fråga om den del av lagförslaget somgäller bestämmelser om aktiva åtgärder. Inom arbetslivet är det enligt svensktradition i första hand arbetsmarknadens parter som själva genom avtal reglerarförhållandena. Lagstiftning har tillgripits endast i de fall då det inte gåttatt avtalsvägen få en reglering till stånd eller när det funnits särskildabehov av föreskrifter. Avtal har den fördelen framför lagstiftning att delättare kan anpassas efter skilda förutsättningar med hänsyn till branscher,företag av olika storlek, lokala förhållanden etc. Eftersom de fackligaorganisationerna i täcker så stor del av arbetsmarknaden har det varitmöjligt att avialsvägen nå goda resultat på olika områden. Statsmakterna harockså tidigare i arbetsrättsliga sammanhang givit arbetsmarknadsparterna enframträdande roll i reformarbetet. Utskottet noterar att regeringen i propositionennärmat sig denna ståndpunkt i förhållande till kommitténs förslag på så sättatt bestämmelserna om aktiva åtgärder för jämställdhet gjorts dispositiva, dvs.de kan ersättas av andra regler i avtal. Vidare avses avtalen få en normerandebetydelse för vilka krav som faktiskt skall st'ällas på de arbetsplatser som ejomfattas av kollektivavtal. Utskottet anser emellertid att man bör ta stegetfullt ut och låta ansvaret för genomförandet av aktiva jämställdhetsåtgärder iarbetslivet helt ligga på arbetsmarknadens parter. Denna ståndpunkt har ocksåhävdats av de stora organisationerna på arbetsmarknaden. Dessa organisationerhar visat sig beredda att axla sitt ansvar. Det framgår bl. a. av ingångna jämställdhetsavtal.Propositionens regelsystem, som också innefattar inrättande avövervakningsorgan i form av jäm.ställdhetsombud och jämställdhetsnämnd,innebär uppenbara risker för en byråkratisering av vårt arbetsliv av ett slagsom vi varit förskonade från. Avdet anförda framgår att utskottet i likhet med de socialdemokratiskamotion'ärerna avvisar tanken på en sådan lagstiftning som den i propositionenföreslagna och avstyrker förslaget i de delar som rör det aktivajämställdhetsarbetet och därmed sammanhängande regler om tillsyn av lagensefterlevnad genom jämställdhetsombud och jämställdhetsnämnd. I konsekvenshärmed tillstyrks i princip de delar av vpk:s motion AU 1978/79: 39 32 somstämmer överens med denna inställning i huvudfrågan. Det sagda innebär ocksåatt utskottet biträder yrkandet 2 i motionen 2530 av ().Propositionens lagförslag inleds med en portalparagraf som anger lagens ändamålatt främja jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet. Om dennamålsättning råder i princip enighet. Socialdemokratemaföreslår en omformulering av 1 § och som en följd av deras inställning tilllagen i stort en ny 2 § där man framhåller att parterna på arbetsmarknaden harett särskilt ansvar då det gäller att förverkliga målet om jämställdhet iarbetslivet. Detta bör ta sig uttryck i kollektivavtal. () villha ett allmänt uttalande från av samma innebörd. Vänsterpartietkommunisterna har valt att ge sitt lagförslag rubriken . De menar att den bristandejämställdheten snarare är ett utslag av kvinnoförtryck än könsdiskriminering.Detta synsätt har dock inte kommit till uttryck i ändamålsparagrafen i vpk:slagförslag, som fått formuleringen: "Män och kvinnor skall ha lika rätttill arbete och utbildning inom arbetslivet samt lika arbetsvillkor." Tilldenna paragraf ansluter sig längre fram i lagtexten i 8 § en föreskrift attlagen inte skall utgöra hinder mot träffande av kollektivavtal om särskildaåtgärder för genomförande av målsättningen. Utskottetvill först uttala sin anslutning till propositionens grundsyn att kravet påjämställdhet inte endast avser förändringar av kvinnornas villkor utan ocksåav männens. Fördomar och traditionella värderingar i arbetslivet får negativakonsekvenser för såväl män som kvinnor. En lagstiftning som syftar tilljämställdhet i arbetslivet kan därför inte vara ensidigt kvinnoinriktad utanmåste ta hänsyn till den enskilde individen oavsett kön. Utskottet avstyrkerdärför den av vpk föreslagna rubriceringen av lagen och ansluter sig tillpropositionens förslag. Ilinje med sin ovan redovisade inställning att frågan om lagreglering av aktivajämställdhetsåtgärder inte bör regleras i lag kan utskottet däremot inte godtaändamålsparagrafen i den i propositionen föreslagna av-fattningen. Utskottetansluter sig i stället i princip till den av socialdemokraterna föreslagnaprogramförklaringen. Tekniska skäl gör att de av motionärerna föreslagna bådainledande paragraferna bör sammanslås till en ny 1 §. Det önskemål som ettallmänt uttalande av av den innebörd som ()förespråkar har med denna utformning av ändamålsparagrafen i sak blivittillgodosett. Av det sagda framgår också att utskottet avstyrker vpk:s förslagtill utformning av lagtexten. delsatt utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1. att med anledning av det i motionen1978/79: 2532 framlagda lagförslaget i fråga om 1 och 2 §§ och med avslag AU1978/79: 39 33 på det i motionen 1978/79: 2533 framlagda lagförslaget ifråga om 1 och 8 §§, dels antarrubriken och ingressen i det i propositionen 1978/79: 175 framlagda förslagettill lag om jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet, dels medförklaring att propositionens lagförslag bör ändras beträffande 1 § antarlagrummet i följande som reservanternas förslag betecknade lydelse: Propositionens förslag Reservanternas förslag 1 § Denna lag har till ändamål 1 § Kvinnor ochmän bör i ar-att främja kvinnors och mäns lika betslivet ha likvärdigamöjligheter rätt i fråga om arbete, arbetsvill- till anställning ochutbildning. De kor och utvecklingsmöjligheter i bör ha sammamöjligheter till an-arbetet (jämställdhet i arbetslivet). svarsfulla och meningsfyllda arbetsuppgifter och även i övrigt ha likvärdiga arbetsvillkor. Arbetet bör organiseras på ett sätt som främjarjämställdhet i arbetslivet. Arbetsmarknadens parter har ett särskilt ansvar för förverkligandet av de i första stycket uppställda målen. Detta börbeaktas vid ingående av såväl kollektivavtal om löner och allmänna anställningsvillkorsom sådana kollektivavtal som avses i 32 § lagen (1976: 580) om medbestämmandei arbetslivet. Bevisregelns utformning och s. k. positiv särbehandling(mom. 4) () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 15 börjar "Frågan om" och på s. 17 slutar"aktuella motionsyrkandet" bort ha följande lydelse: Den i propositionen föreslagna 3 § innebär att i ettförsta steg skall klargöras att förutsättningarna för presumtionen äruppfyllda. När en arbetstagare eller arbetssökande anser sig förbigången skalldet med till-lämpning av vanliga bevisregler utredas om han eller hon harsakligt bättre förutsättningar än den person av motsatt kön som arbetsgivarenföredragit. Om det visar sig att den som inte har blivit utsedd har de bättreförutsättningarna skall det antas (presumeras) att arbetsgivaren gjort sitt vali ett könsdiskriminerande syfte. Det är därefter arbetsgivarens sak att visaatt han haft andra skäl för sitt beslut. Eljest förlorar han målet. När detgäller innebörden av begreppet "sakliga förutsättningar" har AU 1978/79: 39 34 mani lagtexten av naturliga skäl inte kunnat precisera när sådana föreligger. Istället har man diskuterat frågan i motivtexten och sökt att genomexemplifieringar visa hur ett så utformat diskrimineringsförbud skall kunnatillämpas i praktiken. Härigenom har detta ay lagstiftning tidigare oregleradeområde kommit att sakna mycket av den principiella grund som är önslcvärd tillledning vid domstolamas prövning. Föratt underlätta den praktiska tillämpningen av diskrimineringsförbudet börbevisreglerna ändras i enlighet med motionärernas förslag. Det bör ankomma påarbetstagaren eller den arbetssökande att göra sannolikt att arbetsgivare vidanställning eller befordran har träffat sitt val på gmnd av vederbörandes kön.Bevisningen måste omfatta inte bara de faktiska förhållandena i fråga ommeritskillnader utan också att motpartens avsikt faktiskt varit attdiskriminera på gnind av kön. Den fria bevisprövning, som på detta sätt kommeratt ersätta lagförslagets formaliserade beviskrav, kommer inte att ställasamma hårda krav på svarandens motbevisning som föreslås i propositionen. Den ipropositionen ingående långa diskussionen om när arbetsgivaren skall anses havisat att andra skäl har varit avgörande kan ersättas med en enkel hänvisningtill vedertagna regler för bevisprövning i civilprocessen. Närdet gäller att ta ställning till problemet måste stor vikt också läggas viddet yttrande som vid lagrådets granskning avgivits av regeringsrådet Petrén.Denne framhåller att en statlig arbetsgivare enligt 11 kap. 9 § regeringsformenvid anställandet endast får fästa: avseende vid sakliga grunder. Lagförslagetsbevispresumtion innebär att den ståtlige beslutsfattaren, som ansett sig börautse en person som befunnits ha sämre sakliga förutsättningar för tjänsten änen person av motsatt kön, därvid skall anses ha handlat i syfte attkönsdiskriminera. Lagen beskyller sålunda myndigheten för att ha förfaritgmndlagsslridigt och ålägger denna, när en förbigången väcker talan, att infördomstol bevisa sin oskuld. En statlig arbetsgivare bör icke av lagen försättasi ett sådant läge. Den i paragrafen föreslagna bevispresumtionsregeln kan somstridande mot vår offentligrättsliga ordning enligt utskottets mening icke gesrelevans belräffande statliga arbetsgivare. Dess tillämplighet skulle därmed inskränkastill den enskilda arbetsmarknaden, en ordning som inte kan godtas av utskottet. Utskottettar härefter upp frågan om s. k. positiv särbehandling. En arbetsgivare kanenligt 3 § andra stycket i propositionens lagförslag i vissa fall få lov att tahänsyn till en arbetssökandes eller en arbetstagares kön och förbigå ensakligt sett bättre kvalificerad person till förmån för en person med sämremeriter, nämligen om åtgärden är ett led i positiv särbehandling som syftartill att främja jämställdheten i stort. Imoderata samlingspartiets partimotion tar man avstånd från positivsärbehandling, som enligt motionärernas mening strider mot grundtanken iförbudet mot könsdiskriminering den enskildes rätt att bli be- AU1978/79: 39 35 dömd efter sina egna förutsättningar. En bättre meriteradperson som får stå tillbaka för en sämre meriterad har, framhållermotionärerna, lika välgrundad anledning att känna sig personligen kränkt ommissgynnandet sker därför att man vill åstadkomma en jämnare könsfördelning istort. Utskottet delar motionärernas uppfattning att positivsärbehandling står i strid mot den b'ärande tanken i propositionsförslaget attenskilda arbetstagare och arbetssökande skall bedömas enbart efter sina egna individuellafömtsättningar för arbete. Undantaget för positiv särbehandling förutsättervisserligen enligt propositionen att det rör sig om en systematisk verksamhet isyfte att främja jämställdheten i stort och icke om missgynnande i enskildafall. Från de utgångspunkter som ovan angivits anser sig dock utskottet ickekunna godta att ett lagstadgat förbud mot könsdiskriminering får en sådanutformning att det ändock öppnar legitima möjligheter till åtgärder av det slaglagen vill motverka. Med hänvisning till vad ovan anförts bör 3 § ipropositionens lagförslag ändras. dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. att med anledning avmotionen 1978/79: 2531, yrkandet 1 såvitt angår 3 §, och med avslag på det imotionen 1978/79: 2533 framlagda lagförslaget i fråga om 3 och 4 §§, dels antar4 § i proposirionens lagförslag, dels med förklaring att propositionenslagförslag bör ändras beträffande 3 § antar detta lagrum i följande sömreservanternas förslag betecknade lydelse: Propositionens förslag Reservanternas förslag 3 § Missgynnande på grund av 3 § Missgynnande enligt 2 § fö- kön fareligger när en arbetsgivare religger om det kan göras sanno- vid anställning eller befordran el- likt att arbetsgivare vid anställ- ler vid utbildning för befordran ning eller befordran eller vid ut- utser någon framför en annan av bildning för befordran förbigått motsatt kön, fastän den som för- någon på grund av hans eller hen- bigås fiar bättre sakliga förutsätt- nes kön. Sådant missgynnande ningar för arbetet eller utbildning- skall inte anses föreligga i fråga en. om särbehandling som är berätti- Detta gäller dock inte om ar- gad av hänsyn till ett ideellt eller betsgivaren kan visa att beslutet annat särskilt intresse, som inte inte beror på någons kön eller att bör vika för intresset av jämställd beslutet är ett led i strävanden att het i arbetslivet, främja jämställdhet i arbetslivet eller att det är berättigat av hän syn till ett ideellt eller annat sär skilt intresse, som inte bör vika för intresset av jämställdhet i ar betslivet. AU 1978/79:39 36 Aktiva åtgärder för jämställdhet (mom. 5) Under förutsättning av bifall till reservation 1 , ,i , , , och (alla s) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 18 börjar "I propositionens" och på s. 19 slutar"i motionen" bort ha följande lydelse: I det inledande avsnittet har utskottet biträtt detsocialdemokratiska motionsyrkandet och gått mot förslaget att lagen skallinnehålla regler om skyldighet att vidta åtgärder för att främjajämställdheten. Med hänvisning därtill bör 6 och 7 §§ i propositionenslagförslag avslås. Det innebär också bifall till motionen 2530, yrkandet 2, avElis () och vpk-motionen 2533 i motsvarande del. Med dettaställningstagande blir yrkandet om ändring i 6 § i motion inaktuellt.Yrkandet bör sålunda avslås. Ställningstagandet i denna fråga innebär också att deföljande paragraferna i lagförslaget bör numreras om. dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse: 5. beträffande förslag attlagen inte skall innehålla regler om ak tiva åtgärder att med bifall till motionen 1978/79: 2530, yrkandet 2, samt motionerna 1978/79: 2532 och 1978/ 79: 2533 i motsvarande delar avslår det i propositionen fram lagda lagförslaget i fråga om 6 och 7 §§. Utformningen av reglerna om aktiva åtgärder förjämställdhet (mom, 6) Under förutsättning av bifall till reservation 1 , ,i , , , och (alla s) anser att utskottets hemställan under 6bort ha följande lydelse: 6. beträffandeutformningen av reglerna om aktiva åtgärder för jämställdhet att avslår motionen 1978/79: 2531, yr kandet 1 såvitt angår 6 §. Numreringen av 8 § i propositionens förslag (mom. 7) Under förutsättning av bifall till reservation 1 , ,i , , , och (alla s) anser att utskottets hemställan under 7bort ha följande lydelse: AU 1978/79: 39 37 7. att med avslag på det imotionen 1978/79: 2533 framlagda lagförslaget i fråga om 5 och 6 §§ antar 8 § i pro positionens lagförslag med den ändringen att paragrafens num mer skall vara 6. Sanktioner(mom. 8) Underförutsättning av bifall till reservation 1 BengtFagerlund, , i , ,, och (alla s) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 21som börjar "När det" och slutar "motsvarande delar" bort haföljande lydelse: Medhänvisning till att lagen inte bör innehålla regler om aktiva åtgärder förjämställdhet blir den i propositionen föreslagna bestämmelsen omvitesföreläggande för arbetsgivare överflödig. Den föreslagna 9 § bör alltsåinte tas med i lagen. delsatt utskottets hemst'ållan under 8 bort ha följande lydelse: 8. att med bifall till-motionema1978/79:2532 och 1978/79: 2533 i motsvarande delar avslår det i propositionen framlagda lagförslaget i fråga om 9 §. (mom. 9) Underförutsättning av bifall till reservation 1 , , iSimrishamn, , , och (alla s) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.21 börjar "Jämställdhetsombudet skall" och på s. 23 slutar"motsvarande delar" bort ha följande lydelse: Medhänvisning till vad sagts avstyrks alltså att man inrättar ettjämställdhetsombud och en jämställdhetsnämnd. De regler som föreslås för dessaorgan bör alltså inte tas med i lagen. Jämställdhetsarbetet på arbetsplatsernafrämjas bäst av att de anställda och deras organisationer får ta detomedelbara ansvaret för arbetet. Ett led i en effektivare facklig bevakning äratt organisationerna får möjlighet att bygga ut sin regionala verksamhet. Dettavar en av avsikterna med de förslag om en ny förlroendemannalag som nyaarbetsrättskommittén lade fram. Utskottet beklagar att detta motarbetats inomregeringen så att inte fått tillfälle att ta ställning till detlagförslaget. Närdet gäller stödet åt enskild person som anser sig utsatt för diskrimineringmen som inte biträds av facklig organisation bör det skydd AU 1978/79: 39 38 denallmänna rättshjälpen erbjuder vara fullt tillräckligt. Någon anledning attinrätta ett ombud av detta skäl kan inte anses föreligga. delsatt utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse: 9. att med bifall till motionen 1978/79:2532 i motsvarande del avslår dels det i propositionen framlagda lagförslageti fråga om 10 och 11 §§, dels det i motionen 1978/79: 2533 framlagdalagförslaget i fråga om 9 §. 8.Förfarandet (mom. 1012) Underförutsättning av bifall till reservation 1 BengtFagerlund, , i , ,, och (alla s) anser dels att den mening i utskoUets yttrande på s. 23som börjar "Utskottet avstyrker" och slutar "tilljämslälldhetsombudet" bort ha följande lydelse: Medhänvisning till vad sagts bör propositionens förslag ändras så attreglema om jämställdhetsombud och jämställdhetsnämnd utgår. 13 och 14 §§ borhelt försvinna och 12 § bör antas i den lydelse som föreslås i detsocialdemokratiska lagförslagets 8 §. Det nya lagrummet bör dock betecknas som7 §. dels att den del av utskottets yttrande som på s.23 börjar "I propositionen" och på följande sida slutar "ur 13§." bort ha följande lydelse: Medhänvisning till att jämslälldhetsnämnden inte bör inrättas blhr det inteaktuellt att ta ställning tiU moderata samlingspartiets förslag om lagregleringav förfarandet inför nämnden. dels att utskottets hemställan under 10, 11 och 12bort ha följande lydelse: 10. att med anledning av det i motionen1978/79: 2532 framlagda lagförslaget i fråga om 8 § och med avslag på det imotionen 1978/79: 2533 framlagda lagförslaget i fråga om 7 § samt med förklaringatt 12 § i propositionens lagförslag bör ersättas av en ny paragraf, 7 §, medföljande som reservanternas förslag betecknade lydelse: 12§ Mål om tillämpning av 2_ 7 § Mål om tillämpning av 2 5 och 8 §§ handläggsenligt lagen 6 §§ handläggs enligt lagen (1974: (1974: 371) om rättegångeni ar- 371) om r'ättegången i arbetstvis- Därvid ansessom ar- ter. Därvid anses som arbetstagare betstagare ävenarbetssökande och även arbetssökande och som ar- AU 1978/79: 39 somarbetsgivare även den hos vilken någon har sökt arbete. Detsamma gäller vidtillämpning i en tvist om 25 och 5 §§ av reglerna om tvisteförhandling i lagen(1976: 580) om medbestämmande i arbetslivet. /en sådan tvist får jämställdhetsornbudet föra talan för en enskildarbetstagare eller en arbetssökande, om den enskilde medger det och om ombudetfinner att en dom betydelsefull för rättstillämpningen. Sådantalan förs vid arbetsdomstolen. När en arbetstagarorganisation har rätt attföra talan för den enskilde enligt 4 kap. 5 § lagen om rättegången iarbetstvister, får dock jämställdhetsombudet föra talan endast omorganisationen inte gör det. Vad som i den lagen föreskrivs om den enskildesställning i rättegången, tillämpas även när ombudet för talan. Förstalan med anledning av uppsägning eller avskedande, gäller i tillämpliga delar3437 §§, 38 § tredje stycket andra meningen, 3941 §§ samt 42 § andra stycketlagen (1974: 12) om anställningsskydd. I fråga om annan talan tillämpas 6466och 68 §§ lagen om medbestämmande i arbetslivet på motsvarande sätt. Talansom förs av jämställdhetsombudet behandlas därvid som om talan hade förts avarbetstagaren eller av den arbetssökande på egna vägnar. betsgivareäven den hos vilken någon har sökt arbete. Detsamma gäller vid tillämpning i entvist om 26 §§ av reglerna om tvisteförhandling i lagen (1976: 580) ommedbestämmande i arbetslivet.