bet · G201TU28 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av motion om flottningen i flodsystem Sedan talmanskonferensen förklarat sig inte hanågot att erinra mot utskottets förslag angående uppskov till /80med behandlingen av vissa ärenden hemställde utskottet i betänkandet1978/79:26 under punkten 4 om sådant uppskov avseende motionen 1978/79:457 avIvar m. (s)om flottningen i flodsystem. Riksdagenavslog denna utskottets hemställan. Med anledning härav harutskottet i föreliggande betänkande upptagit motionen i fråga till behandling. 1 motionen 1978/79:457 av m. fl. (s)hemställs atl som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts i fråga om skogsiransporterna i flodområde. Över motionen har yttranden inhämtats frånlänsstyrelsen i , i ,i . , och Skogsbruketsmotoriransportkommitié. Se bilaga till detta betänkande. 1 motionen 1978/79:457 hemställs aU somsin triening ger regeringen lill känna vad som i motionen anförts i fråga omskogstransporterna i flodområde. Motionärerna framhåller därvidatl tillbaka har virkesHngst från , ochVästerbottens län flottats på och dess biflöden ner tillkuslindusirierna. Lösiimmerfloitning har emellertid efter hand blivit av alltmindre omfattning. har i sina bedömningar av framtidens transporterinom skogsbruket kommit fram till att ingen flotlning av betydelse kommer attexistera . Somtänkbara alternativ till lösiimmerfloitning anges i motionen s. k.buntflottning eller landlransport. Dessa alternativ utreds av 1 1978/79. , som svarar för en betydande del av flotiningen i del aktuellaflodsystemet. Buntflottninghar i jämförelse med löstimmerflottning vissa fördelar. Sålunda försvinner delspill som annars går bort i sjunktimmer, tiotals mil av s. k. bomlänsarerfordras ej längre och störningar i valienföringen vid kraftverken undviks. Åandra sidan innebär bunlflottningen problem därigenom atl buntarna måste lyftasöver kraftverksdammarna. Förfarandet medför därför krav på investeringar ivissa anläggningar vid kraftverken. Delandra alternativet är som nämnts i det föregående atl helt övergå tilllandlransport. Enligl motionen kan virkeskvantiteten beräknas till 870 000 lonper år. Vid landsvägstransport skulle det motsvara 20 000 lastbilslaster ellerca 100 sådana per arbetsdag året om. En sådan lösning innebär också enligtmotionen atl det blir samhället som får la kostnaderna för vägarna ochtrafiksäkerheten. Dessa kostnader skulle komma att bli myckel höga eftersomvägnätet i del berörda området inte har en kapacitet för den belastning del dåskulle bli fråga om. Enliglmotionen framstår därför, vid en nedläggning av flotiningen, järnvägstransporterav skogsråvaran som det enda rimliga alternativet. från bådesamhällsekonomins och trafiksäkerhetens synpunkt måste enligt molionärerna ensådan utveckling främjas. En förutsättning för att järnvägstransporter skallvara möjliga är emellertid att både linjen och inlandsbananrustas upp för alt kunna bära ett lägsta axeliryck av . Sammanfattningsvisframhåller motionärerna att frågan om flottningens bestånd i ochdess biflöden måste bli föremål för en samhällsekonomisk studie snarastmöjligt. En nedläggning av flottningen får inte ske förrän man kunnat redovisaett samhällsekonomiskt alternativ, ell alternativ som tar hänsyn till deanställdas berättigade krav på trygghet i sin anställning och som beaktar bådede närings- och trafikpolitiska synpunkterna. Regeringen bör därför enligtmotionen ulan dröjsmål ta upp överläggningar med berörda parter, antingendirekt eller genom särskild utredning. 1 remissyttrandena understryks den betydelseiransportfrågorna har för skogsnäringen och därmed för hela näringslivet i deberörda länen. Mot bakgrund av behovet av en total samhällsekonomisk analys avalternativa transportlösningar instämmer samtliga remissinstanser imotionärernas krav på en utredning i frågan. Även utskottet finner det angeläget att frågan omkonsekvenserna av en nedläggning av löstimmerfloilningen i landet blir föremålför en allsidig bedömning på sätt förordas i motionen. Först sedan frågananalyserats med beaktande av särskilt sysselsättnings-, energi- ochtrafikpolitiska intressen torde erforderligt underiag finnas för alt kunnavälja den samhällsekonomiskt lämpligaste transportlösningen. Det bör enligtutskottets mening ankommapå regeringen all i samråd med berörda parter skyndsamt finna en lämplig formför den fortsatta behandlingen av frågan. Vad utskottet sålunda anfört bör avriksdagen ges regeringen lill känna. att med anledning av motionen 1978/79:457som sin mening ger regeringen lill känna vad uiskoitet anfört om nedläggning avflotiningen i landet. Närvarande:Sven (), (), (). (), (), (), (), (), (), i (c), (),i (s), () och (). avCart-Wilhelm Lolhigius och (båda m) som anfört: Utskotlet var enigt om att föreslå uppskov avrubricerade ärende till /80 och talmanskonferensen förklarade siginte ha något att erinra däremot. Motivetför vårt ställningstagande i frågan var de sent inkomna remissvaren, som integav oss tillräckligt underiag fören noggran prövning av ärendet saml önskemålom alt i samband med resa inhämta de ytterligare upplysningar somerfordrades för ärendets handläggning. Dessutom har vid utskottets behandlingrapport från den arbetsgrupp, "", somtillsatts inom ramen för länsplanering 1980 inte färdigställts. Vianser att, i den mån ärendet för de anställda har sådana konsekvenserattarbetsnedläggelse hotar, berörda länsstyrelse hos regeringen omedelbartbort begära en utredning i frågan. Så har inte skett. Vi har ingenting emot attde a v motionärerna föreslagna åtgärderna vidtas men anser atl det bort skeunder sådana former atl utskotlet först haft tillgång till alla för ärendetnödvändiga handlingar innan faltal beslut. Riksdagen1978/79. Yttrandenöver motionen 1978/79:457 i () har begärt att yttrarsig över rubricerade motion. vill med överlämnande av yttrandenfrån arbetsutskotten i och kommuner. och läns Handelskammare, vägförvaltningeni . trafikdistrikt i ochÅngermanälvens vaitenregleringsföretag' anföra följande. Enligllänsstyrelsens uppfattning är flotlning i en fråga av slorregionalpolilisk betydelse. Inom ramen för länsplanering 1980 har därförtillsalts en arbetsgrupp "Timmertransport - ". Gruppen,som har lill uppgifi alt studera skogstransporterna längs iframtiden, kommer i första hand atl belysa de trafikmässiga konsekvenserna avolika transportalternativ. Vidare kommer gruppen att i huvudsak lämnaföretagsekonomiska aspekter på transportlösningar. Kostnader för upprustningav väg- och järnvägsnätet kommer dock om möjligt att redovisas. Arbetet igruppen ska vara klart . Underarbetets gång har framkommit att en nedläggning av fiottningen flr - förutomtrafikpolitiska effekter - även sysselsättnings-, närings- och energipolitiskakonsekvenser. Med hänsyn härtill delar motionärens uppfattningatt en samhällsekonomisk studie av flottningens bestånd måste komma lill stånd. Länsstyrelsenvill betona viklen av atl utredningsarbetet sker skyndsamt. I annat fall kan enicke önskad utveckling erhållas. Helst bör utredningens resultat föreliggainnan årets utgång. Studien bör även omfatta såväl lös- och buntflottning somjärnvägs- och landsvägsaliernativ. berörs av de aktualiseradenedläggningarna av flottningen i flodsystem och i . Enövergång lill landlransport av virke kommer att medföra stora problem vadgäller belastningen av vägnätet, nedslitning av vägbanor, försämradframkomlighet och nedsatt trafiksäkerhet, med åtföljande stora kostnader församhället. Till detta kommer de samhällsekonomiska konsekvenserna av den ökadeenergiåtgången för fordonstransporter. Möjlighetenau som alternativ till lösiimmerfloitning övergå lill buntflottning ellerfrakt av skogsråvara på järnväg bör därför skyndsamt utredas. En övergång lilljärnvägstransporter skulle bl. a. innebära förbättrade möjligheter förutnyttjandet av och andra svagt utnyttjade järnvägar i skogslänensinland. Dessa är emellertid i behov av upprustning för ökad bärighet. 1 sambandhärmed bör också frågan om en uppbyggnad av virkesierminaler belysas. Länsstyrelsenavser att för sin del behandla dessa frågor inom ramen förlänsplaneringsarbetei. Med hänsyn lill den stora betydelse iransportfrågorna 'Här ej bilagda harför skogsnäringen och därmed för norrlänens hela näringsliv, krävs emellertiden total samhällsekonomisk analys av alternativa transportlösningar. Länsstyrelsendelar synpunkterna som framförs i motionen, au en nedläggning av fiottningen iÅngermanälven och dess biflöden inte får genomföras förrän desamhällsekonomiska konsekvenserna utretts och de närings- och trafikpolitiskaaspekterna beaktats. Enligl uppfattning är del ytterst angelägelatt utredningen kommer lill stånd. har inhämtat ytttranden från följandemyndigheter, organisationer m. fl., nämligen kommunstyrelsen i Strömsundskommun, statens vägverk, i , ,bandistrikt, . Ångermanälvensvaitenregleringsföretag, Lasibilscentral ek. Yttrandena överlämnas.' Informationhar lämnats från och samråd har förekommitmed länsstyrelserna i Västernorriands och . Länsstyrelsenvill peka på några särskilt viktiga faktorer och konsekvenser av eventuellaändringar i pågående fiottning, nämligen sysselsättningsaspekterna ochvägarnas kapacitet au möta en förändring av virkestransporterna mot ökadelandsvägstransporter. I dessa avseenden hänvisar till kommunensrespektive vägförvaliningens yttranden, vilka får anses tala för sig själva. Detfår således betraktas som helt oacceptabelt att i nuvarande bekymmersammaarbetsmarknadsläge eliminera de ca 80 årsarbetstillfällen, som fiottningen ochvissa biverksamheter(barkning m. )ger inom berörda delar av Strömsundskommun. Det är vidare från vägsynpunkt inte möjligt all utan kraftigt ökadeinvesteringar - och alltså inte med så korta varsellider som antytts i detta ärende- överföra betydande virkesmängder frän flottled lill biltransport. Sammanfattningsvistalar dessa och andra omständigheter för all erforderlig bedömning 1 sak avfrågan om fortsatt flotlning i måste baseras på en grundligsamhällsekonomisk studie. föreslår atl en sådan förutsättningslösutredning, innefattande olika tänkbara alternativa transportsätt, kommer tillstånd, företrädesvis under ledning av i . 1 motionen ges en historisk återblick överflottningen i fram lill dagens planeringar på en totalnedläggning av flodsystemet som flottled. Motionärerna har anfört attjärnvägstransporter kan vara del bästa alternativet därest fiottningenavvecklas. Man har dock slutligen krävt att en nedläggning av flottningen intefår ske förrän man kan presentera ett samhällsekonomiskt alternativ som äventar hänsyn till de anställdas krav på 'Här ej bilagda Vi vill meddela all vi underrättats om all beslutat varsla om en snar nedläggning av flottningen efterövre delen av . Skogsarbetareförbundeivill inledningsvis fastslå att flottningen som transportmetod varit en starkt bidragande faktor till att svensk skogsindustri kunnathävda sig så väl i konkurrensen på världsmarknaden. Under de senasteårtiondena har dock flottningen stegvis minskat och många flottleder har hellnedlagts. Denna utveckling har ansetts vara ekonomiskt försvarbar; delsberoende på den snabbare virkesiillförseln till industrin via landsväg ochjärnväg, dels genom all vägarna utbyggts och lastfordonen ständigt utvecklatstill allt större enheter och dels genom att bensin- och drivmedelskostnadernainte varit så höga. Idagens läge är situationen avsevärt förändrad. Bensin- och drivmedelskostnadernahar under den senaste liden stigit avsevärt. Den politiska oron i Mellanösternsoljeproducerande länder kan också medföra direkta stopp för oljeleveransereller betydande nedskärningar i oljeutvinningen, som i sin tur får lill följdall del blir chockartade höjningar på oljepriserna eller till och med storasvårigheter att få köpa olja, även om man är beredd att betala ett högt pris.Prisstegringar på drivmedel kommer att drabba skogsindustrin oerhört hårt. Desenaste händelserna på energiområdet inom vårt land pekar också mot atl maninte nu bör vidta åtgärder som tveklöst medför att skogsindustrinsvirkestillförsel äventyras genom omläggningar av transporimetoderna för virket. Skogsarbetareförbundeifinner att fiottningen efter inte får nedläggas. Därestenergikrisen blir mera akut kan det till och med bli nödvändigt all återupptafiottningen i redan nedlagda flottleder. Delär dock inte bara energipolitiken som motiverar atl bör varaförsiktig när del gäller förändringar av transporterna för virket tillförädlingsindustrin. En sak som är av mycket stor vikt är sysselsättningsbortfalletvid en nedläggning av flottningen. Vidare kommer samhällsekonomin att påverkas,liksom regionalpolitiken och skogspolitiken. Närdel gäller sysselsättningen är och hela området upp lillVilhelmina-Doroteaoch norra en bekymmersam region. Sandslånsskiljeställe strax ovanför ger sysselsättning åt ett betydandeantal människor, även om huvuddelen av antalet är säsonganställda. Det är mångakvinnor som arbetar på och ett bortfall av skiljet kommer att fåbetydande negativa återverkningar för befolkningen på orten och även förÅdalsregionen som helhet. Hur skaffar man exempelvis alternaliv sysselsättningför de berörda inom ell redan tidigare bekymmersamt område? Del är även värtatl notera att det mekaniska skiljet i Sandslån inte är nerslitet. Gjordainvesteringar kan med fördel utnyttjas . IRossön ovanför har fiottningsföreningen en verkstad som har drygt 20helårsansiällda. Även på denna plats betyder sysselsättningen i verkstadenmyckel för ortens möjligheter att överleva. De flesta som arbetar påRossöverkstaden har byggt sig egna hem och har därför stora svårigheter attflytta. När del sedan gäller alla dem som är anställda somflottningsarbetare efter , och Faxäl-ven, blir ennedläggning kännbar. Vanligen återkommer samma mannar år tillflottningen. De arbetar inom skogsbruket. Även om dennaarbetskraft skulle lyckas att erhålla arbete i skogen även , blir dockresultatet trots allt au ett betydande antal årsarbeten försvinner.Arbetsmarknadspolitiskt sett medför således en nedläggning av flottningen storabekymmer för hela det område som berörs av flodsystem. Beträffandesamhällsekonomin är det ofrånkomligt all en nedläggning av flottningen kommeralt medföra ökade utgifter. Oavsett om man som transportalternativ väljerlandsväg eller järnväg behövs en radikal upprustning av vägnätet. En sådanupprustning för samhället betala. Järnvägsalternativet innebär också alt debefintliga bandelarna måste upprustas och förstärkas. Vidare blir del mycketlängre biltransporter lill järnvägslermina-lerna än om man får lasta av virkevid flottled. Järnvägsnätet är ju ingalunda så lätt och välförgrenat somfiotllederna. Skulle man eventuellt välja buninoltningsaliernaiivet måste rättkostsamma investeringar företas vid varje befintligt kraftverk och dessainvesteringar kommerdå på en enda gång. Mot buntfloiiningsallernalivet talardock främst att bortfallet av arbetstillfällen blir betydande. Regionalpolitikenär samhällets styrmedel för att stödja produktion och sysselsättning inomutsatta områden. Vi anser det vara motsägelsefullt att å ena sidan tillåta auarbetstillfällen bortfaller och å andra sidan besluta om stimulansåtgärder inomett område där alla parter är överens om att näringslivet och arbetsmarknadenbehöver samhällsstöd -detta speciellt med hänsyn till att fiottningen också ärerkänd som ett konkurrenskraftigt transportsäll. Slutligenvill vi något beröra skogspolitiken. Alla parter synes vara eniga om attskogsbruket i inland behöver ekonomiskt stöd. Det är främst inom deQällnära områdena som problemen är störst. Vad som händer om flottningen läggsner är att virkesägarna far kalkylera med kostnader som ökar i och med atttransportavstånden blir längre. Skogsråvaran från de övre delarna av områdetkan då visa sig betinga så höga transportkostnader, att det inte blirekonomiskt lönsamt atl bedriva skogsbruk inom fjällnära områden -detta trotsatt samhällsstöd utgår. Om virkestransporterna på längre avstånd sålunda blirallt för höga, kan stora områden bli ekonomiska impediment och detta innebär dåatt skogsarbetarna inom området friställes, varvid arbetsmarknads- ochregionpolitiken blir ännu mera svårbemästrade. I del andra steget kommer ävenförädlingsindustrierna atl påverkas och för del tredje minskar exportintäkternaför vårt land. Meddel anförda flr framhålla au inte nu tillåteren nedläggning av flottningen efler . De av floltningsföreningenredan varslade inskränkningarna efter bör tills vidare upphävasgenom lämpliga beslut i . För att emellertid flottningens fortbeståndskall kunna bedömas utifrån samhällsekonomiska, arbetsmarknadsmässiga ochövriga synpunkter, hemställer förbundet om att beslutar attomedelbart utreda vilka förutsättningar som föreligger för fortsatt flotlning inomberört område. Denna utredning bör därvid la hänsyn till de skilda problem somvi beskrivit. har hemställt om yttrande överrubricerade motion från bl. Tiden har ejmedgivit frågans behandling inom floltningsföreningens styrelse eller inomintressenikrelsen. Följande yttrande avges på floltningsföreningens vägnar avundertecknade flottningschef ,(0620/121 50),och föreningensombudsman advokaten , (063/1 I 73 55), efter samrådmed styrelsensordförande skogschefen , (090/453 60). Det skall framhållas,all föreningens intressenter, beroende på skogsinnehavens och industriernaslokalisering, kan ha ur företagsekonomiska synpunkter skilda bedömningarrörande lämpligaste transportsäit. flodsystem har i de allmänna flottlederna, omfattande ,, och , under de senaste åren årligenframflottats: slorieksordningen 15 miljoner bitar. Flottningen bedrivs såsomlösfloiining. Av flottgodsmängden förbrukas 6 ä 7 miljoner bitar vidindustrierna inom medan övrig virkesmängd genom havsbogsering tillföresindustrierna vid kusten norrom älvmynningen från upp till Obbola.Efter uppgörelse härom med vederbörande företrädare för vallenkraften harfloitningsintressenterna inför Övre utbyggnad beslutat atl fr. o.m. är 1980 övergå frän nuvarande lösflottning till landlransport vad beträffarÅseleälvens flottleds-distrikt uppströms Hällby kraftverk. Dennatransportomläggning innebär att 4 ä 5 miljoner bilar undandras flottleden föratt i stället direkt tillföras kuslindusirierna genom lastbilstransport.Anmälan om denna transportomläggning enligt 81 § flottningslagen hartillställts vederbörande länsstyrelser. Dåfortsatt lösflottning i blivande omfattning efter den beslutade trans-porlomläggningenför på grund främst av väsentligt stegradearbetskostnaderna bedöms alltför kostnadskrävande, har föreningensintressenter givit undertecknad Kamp i uppdrag att som underlag för fortsattaöverväganden beträffande transportomläggningar inom flodsystemet utreda ochframlägga förslag lill en rationaliserad fortsatt lösflottning, begränsad tillden virkesmängd, som förbrukas i Ådalsindu-strierna. En sådantransporiomläggning skulle innebära au ytteriigare 3 till 5 miljoner bitarundandras flottlederna för atl transporteras på annat sätt. Förslag till sådantransporiomläggning kommeratt framläggas för floltningsföreningens styrelseoch iniressenter vid sammanträde . Avvad ovan anförts framgår all överväganden beträffande fortsatt lösflottninginom de allmänna flottlederna i flodsystem är dagsaktuella menatt frågorna ännu ej föranlett några utkristalliserade planer på total övergångfrån flotlning lill annat transportsätt. Intressenternasblivande slutliga ställningstaganden torde komma atl grundas på delsföretagsekonomiska och virkespolitiska bedömanden dels eventuella bidrag frånvederbörande vattenkraflintressenter. Det skall i detta sammanhang anmärkas attett övergivande av lösflottningen medför betydande valtenvinster och därmedökad kraftproduktion för vatlenkraftinires-set. Motionärernahar sammanfattningsvis framhållit att frågan om flottningens bestånd iÅngermanälvens flodsystem måste bli föremål fören samhällsekonomisk studie ochinte enbart bli avgjord utifrån strikt företagsekonomiska bedömanden. Dennaståndpunkt ter sig ur allmän och samhällelig synpunkt invändningsfri ochsjälvklar och överensstämmer hell med vad undertecknad framhållit i föredragvid Svenska Flollledsförbundeis allmänna möte ; utskrift närslutes'. Vivill framhålla all ifrågasatt samhällsekonomisk utredning bör omfatta enförutsättningslös bedömning av alla tänkbara alternativa transportsätt såsomfortsall lösflottning, s. k. buninottning, lastbilstransport och järnvägs- 'Här ej bilagd TU1978/79:28 9 transport samt kombinationer härav. Resultatet börsedanställas i relation till vad som för intressenterna ter sig ur förelagsekonomisk synpunkt lämpligast föralt ge underlag för bedömande av den eventuella styrning som ur total synpunkt må anses önskvärd. I har publicerats en utredningomfattande jämförande kalkyler för långvägstransport av vedråvara vid skilda transporlsäti. Det skall upplysas att alternativet buntflottning varit föremål för preliminärautredningar inom floltningsföreningen ochvatlenkraftintresset men av skilda anledningar ej slutförts. Lagtekniskt ärbuntfiottning alt betrakta som sjöfartoch omfattas ej av vad som enligt flottningslagen är att betrakta som flotlning i allmän flottled. 1977 avgivna slutbetänkande med förslag till ny vattenlag föreslås på förekommenanledning att buntflottning skall fåske i allmän flottled och komma i åtnjutande av de förmåner som följerav egenskapen av allmän flottled (SOU 1977:27 sid. 230). Slutligen skall erinras om att i Västernorriandslän inför länsprogram 80 tillsatt enarbetsgrupp med direktiv alt utreda huruvida fiottningen i Ångermanälvenskall beslå och i så fall i vilka former (lösflottning eller buntflottning samt, i förekommande fall, konsekvenserna av övergång lillannat transportsäit). Det förefaller lämpligtatt den av motionärerna önskade samhällsekonomiskastudien utföres genom särskild utredning som då bör samordnas med länsprogramarbetet under ledning av i Väslernorrlandslän. m. fl.behandlar i sin motion många av de förändringar somuppstår om timmertransporternaomdirigeras från älvtransport till landtransport. Energisparkommitténhar i detta yttrande över motionen enbart behandlattransportsystemen med hänsyn till energiförbrukningen förde olika systemen. På Energisparkommilléns sammanträde1979-02-25 beslöts atl ge kansliet i uppdrag att göra en analys av olika system för timmertransporter ur energihushållningssynpunkt. Kansliels arbete i delta avseende är inte slutförtännu men del kommer att presenterasför kommittén /. För detta yttrande svararEnergisparkommilléns kansli. Ångermanälvensflodsystem grenar sig i tre stora biflödenFaxälven, och . I allatre älvgrenarna bedrivs löstimmerflottning. Totalt transporteras på delta säumellan 800 000-1 timmer per år.Av denna transportvolym levereras lill Ådalensskogsindustrier, resten buntas och transporteras vidare, främst genom havsflottning, till Örnsköldsviksområdet och södraVästerbottens kustland. Från den nordligaste flodgrenens, , fångsiområdekommer samtligalimmeriransporter att ske med lastbil. Dessa transporter kommer i huvudsak all gå till Örnsköldsviks-Umeåområdei. TU1978/79:28 10 Översikt av aktuella timmertransportsystem De i motionen nämnda alternativen lill lösiimmerfloitning ärjärnvägstransport, lastbilstransport och buntflotlning. För alla dessa system gäller au innan någonfungerande lösning kan tagas i bruk fordrasinvesteringar i maskinpark och/eller utbyggnad av väg- och järnvägsnätet. Järnvägsallernaiivei är i detta fall en kombination avbil- och järnvägstransporter. Biltransportdelen i detta system kommer in dels vidtransport från avläggningsplats lill järnvägsterminal, och dels mellan järnvägensslutterminal och skogsindustrin. För järnvägsallernaiivei krävs ell utbyggt terminalsysiem utefter både och delen Hoting-Forsmo, samt förstärkning av bägge bandelarna till acceptabel bärförmåga. Dessutom tillkommer den för laslbilstrafiken erforderliga utbyggnaden av vägnätet mellanavläggningsplats och järnvägsterminaler.