bet · G201SkU19 · 1978-12-31 00:00:00 — (m) varihemställs att hos regeringen begär en översyn av samhälletsekonomiska stöd tiU barnfamiljerna i syfte att mUdra de marginaleffekter somfrämst drabbar barnhushåll i vanliga inkomstlägen. Den skatteomläggning som genomfördes hösten 1977innebar, förutom en viss sänkning av den totala inkomstskatten och av marginalskatternaen automatisk anpassning av skalan för den stathga inkomstskatten tUlpenningvärdeutvecklingen. Fr. o. m. räknas skiktgränserna iskatteskalan upp med hänsyn till förändringarna i konsumentprisindexfrån tUl augusti året före inkomståret, bortsett från verkningarnaav eventuella förändringar i uttaget av mervärdeskatt. Omläggningen syftade iförsta hand till att eliminera de skatteskärpningar som inflationen i föreningmed skatteprogressionen medför och skulle ses som ett provisorium i avvaktan påställningstagandena till de utredningsförslag som ladesfram av skatteutredning, företagsskatteberedningen och 1976 årskommunalekonomiska utredning (SOU 1977: 91 Översyn av skattesystemet, SOU1977: 8687 Beskattning av företag och SOU 1977: 7879 Kommunerna: Utbyggnad Utjämning Finansiering). Målsättningen var också att utforma skatteomläggningenså ätt den inte menligt skulle påverka det fortsatta reformarbetet ochkommunernas skatteunderlag. Reformarbetethar planerats med sikte på att innevarande höst skulle kunna taställning rill ett förslag om en mer varaktig skattereform, vilket är en avanledningarna rill att ett antal motioner från föregående med mereller mindre långtgående yrkanden om refor- 3 1978/79. SkU 1978/79:19 34 merpå skatteområdet och vissa angränsande områden tas upp till behandling först idetta betänkande. nu aktuella propositionen 1978/79: 50, som bl. innehåller förslag ominriktningen av den ekonomiska poliriken, anför chefen för budgetdepartementet(bilaga 2) att de tre utredningsförslagen spänner över mycket stora områden ochrör grundläggande frågor angående beskattningen och samhäUsekonomin i desshelhet. Under remissbehandlingen har framförts önskemål om delvis andralösningar än som utredningarna föreslagit. Förslagen ställer också storaanspråk på statsbudgeten, bl. a. i form av sänkningar av den statligainkomstskatten och ökningar av statliga överföringar tiU kommunerna. Enligtdepartementschefen har det mot denna bakgrund inte varit möjligt att redan nu föreslånågra genomgripande ändringar av gällande regler. Han avser emellertid attunder lägga fram en mer samlad bedömning av vad de närmaste årensreformarbete bör omfatta. Propositionenoch de med anledning av propositionen väckta motionerna har hänvisats tillfinansutskottet såvitt avser inriktningen av den ekonomiska politiken m. m. ochtill skatteutskottet såvitt avser skattefrågor. Även två vid början av dettariksmöte väckta motioner rörande den ekonomiska politiken behandlas på motsvarandesätt av finansutskottet och skatteutskottet. Idet följande lämnas en kort översikt av de förslag i propositionen och de medanledning av propositionen väckta motionema som har betydelse förskattefrågorna. a. tUl att öka kapacitetsutnyttjandet och sysselsättningen. Medanledning härav föreslås att hushållens köpkraft förstärks med 2,5miljarder kr. genom en höjning av barnbidragen med . fr. o. m.januari 1979 och en motsvarande höjning av studiebidrag m. m., vilket kostar ca460 milj. kr. Propositionen och de motioner som väckts i denna frågabehandlas av socialutskottet. Vidare föreslås skattelättnader på ca 2,1miljarder kr., huvudsakligen bestående i lättnader i marginalskatten och enuppräkning av den särskilda skattereduktionen med . På skatteområdetföreslås vidare att näringslivets investeringar stimuleras ochkapitalanskaffningen underlättas genom att reglerna om investeringsavdrag ochinvesteringsbidrag för maskinanskaffning förlängs , att ett10-procentigt investeringsavdrag införs för byggnadskostnader t. o. m. förstakvartalet och att det s. k. Annell-avdraget byggs ut. partimotioner som väckts rörande den ekonomiska politiken och som hänvisatstill finansutskottet ansluter sig (c), moderata samlingspartiet(m) och socialdemokratiska partiet (s) (motionerna 1978/79: 94, 88 och 116) fränsett vissa detaljer tiU de i propositionen föreslagna stimulanserna tilluidustrins investeringar och kapitalanskaffning medan vänsterpartietkommunisterna (vpk) i motionen 105 SkU 1978/79:19 35 heltavvisar tanken på skattelättnader i denna form. Samtiiga partier ävenarbetarpartiet kommunisterna (apk) i motionen 96 instämmer i att hushållensköpkraft bör stimuleras. De yrkanden som framställs av c och m innebär attdessa partier på det hela taget ansluter sig tUl bedömningarna ipropositionen. M föreslår dock vissa ytterligare sänkningar av marginalskatternamedan c motsätter sig att ändringar nu sker i skatteskalorna. S återgår till enej indexreglerad skatteskala, som nära ansluter tiU den och somkombineras med en kommunalskattereduktion. De föreslår vid sidan häravhöjningar av barnbidragen med . och en förbättring avbostadsbidragen. I vpk-motionen framställs yrkanden om mer långtgående åtgärderi samma riktning, och från apk:s sida begärs bl. a. en genomgripande reform sompå skatteområdet innefattar omedelbara åtgärder i form av slopad mervärdeskattm. Samtligadessa motioner utmynnar i allmänna förslag rörande den ekonomiska pohtiken, somhar behandlats i finansutskottets betänkande FiU 1978/79: 10. De konkretaförslag på skatteområdet som diskuteras i motionema har resulterat iföljdmotioner som hänvisats till skatteutskottet. De framlagda förslagen återverkar också på detförslag rörande sjömansskatten som lagts fram i propositionen 1978/79: 56. propositionen tar departementschefen upp även andra frågor som rör sjömännen.Propositionen 1978/79: 56 behandlas i betänkandet SkU 1978/79: 20. Tvådetaljändringar som berör kommunalskatteiagen (1928: 370) och uppbördslagen(1953: 272) tar utskottet emeUertid upp i det nu aktuella sammanhanget.Ändringarna, som inte fordrar någon närmare kommentar, tillstyrks avutskottet. Skatteskalanför 1979 tn. I propositionen anförs att samhällsekonomiskabedömningar ger vid handen att en viss stimulans av den privata konsumtionenunder 1979 är önskvärd. Förutom genom höjningen av de aUmänna barnbidragen bördenna stimulans åstadkommas genom skattelättnader för hushåUen med drygt 2miljarder kr. Med hänsyn till angelägenheten av att sänka marginalskatternaför de största gruppema heltidsarbetande föreslås i propositionen att skattesatsensänks i inkomstläget . Vidare föreslåsatt den särskilda skattereduktionen höjs med . DesärskUda skattelättnaderna för folkpensionärer ökar också något, så att en minimipensionförblir skattefri även . En annan åtgärd som föreslås är att avdragetför underhåUsbidrag tiU bam höjs från 2 500 till högst . TUl dessa och andradetaljer återkommer utskottet nedan. SkU 1978/79:19 36 I partimotionen 1978/79: 88 (m) med följdmotion 90som hänvisats tUl utskottet stöder motionärema propositionen nien föreslårlättnader i marginalskatten i det angränsande inkomstläget75 . Äveni partimotionen 1978/79: 95 (c) delar man i stort sett bedömningarna ipropositionen. Motionärerna anser dock att man genom lättnader av permanentkaraktär försvårar möjligheten att genomföra kommunalekonomiska utredningensförslag och yrkar av denna anledning avslag på de föreslagna sänkningarna avmarginalskatterna (yrkandet 1). Deförslag som läggs fram i s-motionen 1978/79: 117 är delvis avsedda attfinansiera de höjningar av barnbidragen som motionärerna föreslår och innebärbl. a. att indexregleringen av skatteskalan slopas och att marginalskatten i1978 års skala sänks i inkomstskiktet 55 00065 000 kr.Samtidigt konstrueras skattereduktionen om till en kommunalskattereduktion med10 % av debiterad kommunalskatt, dock lägst 560 och högst . (yrkandena1 och 2). Frånvpk:s sida framställs i motionen 1978/79: 106 yrkanden om skyndsamt förslagfrån regeringen om slopande av indexregleringen av skatteskalan och omytterligare skattereduktion med . i inkomstskiktet 30 00070 000 kr.med en avtrappning på för inkomster utanför detta inkomstskikt(yrkandena 1 och 2). De föreslår dessutom en tredje form av avdrag frånskatten. Detta avdrag skall motsvara den del av kommunalskatten som belöper påen utdebitering . (yrkandet 3). Vidare har apk i motionen 1977/78:1386 yrkandet 2 begärt en fördubbling av grundavdraget. Deolika förslagen medför ett skattebortfaU som uppgår förregeringsförslaget till 2 120 milj. kr., för m till 2 215 milj. kr., för c till990 milj. kr. och för s till 1 990 milj. kr. Härifrån avgår höjningen avförmögenhetsskatten med 175 milj. kr., som dock ger resultat först under senareår. Vpk-förslaget kostar 3 150 milj. kr. om det genomförs fr. o. m. Finansutskottethar i sitt betänkande FiU 1978/79: 10 funnit att det f. n. finns ett utrymmeför att stimulera den privata konsumtionen med åtgärder av det slag somföreslås i propositionen och i de nämnda motionerna. Tillsammans medföreslagna höjningar av bambidrag och bostadsbidrag ligger enligtfinansutskottets uppfattning vpk-förslaget högt över den ram som utskottetansett acceptabel från konjunkturpoUtisk synpunkt. Övriga partiers alternativligger samtliga i stort inom den ram som finansutskottet angett.Socialdemokraternas förslag håller sig dock något i överkant. Förslaget fråncenterpartiet ligger vid den nedre gränsen, vilket enligt finansutskottet ärotillräckligt för att uppnå den eftersträvade stimulansen av ekonomin. Imotionerna särskiljer sig två huvudlinjer. S och vpk vill ha en skatteskalasom i kronor räknat är likadan år , om de:i inte så som i SkU 1978/79:19 37 praktikenskett med allt tätare meUanrum ändras genom särskUt beslut av . M, coch fp utgår däremot i sina resonemang från en infla-tionsskyddad skala somautomatiskt följer penningvärdeförändringarna genom att skiktgränsema i skalanuttrycks i en s. k. basenhet, som automatiskt räknas om med hänsyntill penningvärdeförändringama. Dessa gmndläggande skillnader gör att man inteutan vidare kan överföra åtgärder inom det ena systemet tUl det andra. S hardärför framställt ett andrahandsyrkande av innebörd bl. a. att de i motionen1978/79: 117 angivna skiktgränsema skall räknas om till basenhet, ommotionsyrkandet om slopat inflationsskydd inte skulle vinna bifall. Utskottet vin till en början erinra om attskattesystemet utsatts för allt större påfrestningar. Settfrån den enskildes synpunkt har progressionen successivt skärpts genom påverkanav såväl statlig som inkomstskatt så att marginalskattesatsema blivithöga redan i mellaninkomstlägena. Det har blivit allt svårare förinkomsttagarna att genom löneförhandlingar eller egna insatser öka sindisponibla inkomst. För många inkomsttagare inte minst för de lägre uppkommer betydande marginaleffekter även genom avtrappning av inkomstprövadebidrag. Detta medför av flera skäl svåra återverkningar på hela samhällsekonomin.Det är bl. a. mot denna bakgrund man skall se beslut atti enlighet med skatteutredningens förslag införa infla-tionsskyddadeskatteskalor. Samtidigthar kostnadsutvecklingen inom stat och kommun ställt allt större krav påresurser för att finansiera växande anspråk särskilt inom den kommunalasektorn. Den snabba utvecklingen av de kommunala utdebiteringarna har medförtett avsevärt skattetryck högt upp i inkomstlägena. Detta har inneburit inteendast väsentliga skärpningar av den totala skatten utan också avmarginalskatterna. I propositionen räknar man nu med en genomsnittiigutdebitering av . Det bör framhållas att såväl utdebiteringensom skattekraften växlar avsevärt från kommun tiU kommun. Deutredningsförslag som f. n. övervägs inom budgetdepartementet innebär attåtgärder bör genomföras för att uppnå snara förbättringar i dessa hänseenden.Enligt utskottets uppfattning bör marginalskatterna sänkas, vilketockså skatteutredningen föreslagit. är det av vikt att inte nu bindasig för skattelättnader av sådan omfattning att man försvårar genomförandet avkommunalekonomiska utredningens förslag. Som framhålls i motionen 1978/79: 94innebär detta utredningsförslag en väsentiigt utökad skatteutjämningoch andra åtgärder för att skapa större rättvisa både mellan kommunemainbördes och i fråga om kostnadsfördelningen mellan stat och kommun. Detta återverkari sin tur också på de kommunala utdebiteringarna och därmed på marginalskatten,något som kan skapa avsevärda lättnader i skattetrycket inte minst för delägsta inkomsttagama. Enligt utskottets uppfattning bör SkU 1978/79:19 38 åtgärderav detta slag prioriteras vid det fortsatta arbetet. Det är av viktatt man inte nu vidtar alltför långtgående åtgärder som mbbar förutsättningamaför kommande stäUningstaganden tiU dessa frågor . Motdenna bakgrund föreslår utskottet att de ändrmgar som skall genomföras ifråga om beskattningen av privatpersoner bör begränsas tiU en uppräkning avskattereduktionen . med inflationsskydd för kommande åroch tiU lättnader i den nuvarande skatteskalan i skiktet 89basenheter, i skikten 910 och 1011 basenheter samt 1procentenhet i skiktet 1112 basenheter. Detta förslag, som medförskattebortfall på 590 milj. kr. jämfört med helt oförändrade regler, innebäratt utskottet i övrigt avstyrker propositionen och motionerna i angivnadelar. Beträffande den marginalskattespärr som föreslås imotionen 1978/ 79: 89 vUl utskottet endast konstatera att frågan om en sådanspärr reservationsvis framförts i skatteutredningen och torde komma att tasupp i det fortsatta arbetet med dessa frågor. Med det anförda avstyrker utskottetmotionen /79: 89. Denhöjning av förmögenhetsskatten som föreslås i motionen 1978/ 79: 117 yrkandet5 innebär en kraftig skärpning av skatterna på vissa förmögenheter men tordepå grund av 80/85-procentspärren inte få någon verkan alls för den som har storförmögenhet. Utskottet kan inte tUlstyrka att förmögenhetsskatten ändras pådetta sätt. Utskottet avstyrker således motionenl978/79: 117 yrkandet 5. Enligt gällande bestämmelser är den som harfolkpension och endast låg sidoinkomst i regel berättigad till extra avdrag vidinkomstbeskattningen. Detta avdrag bestäms så, att den som endast hargmndpension och en sidoinkomst på f. n. högst . inkl. pensionstUlskottinte påförs beskattningsbar inkomst. Tillsammans med reglema om särskildskattereduktion innebär detta att en folkpensionär vid sidan av grundpensionenkan ha en inkomst på . utan att beskattas. Om sidoinkomsten ärhögre än . reduceras det extra avdraget av det överstigandebeloppet, så att skattelättnaderna helt upphör när inkomsten uppgår till drygt40 . Skatteutredningensförslag beträffande folkpensionärer innebär bl. a. att det extra avdragetjusteras upp så att för minimipensionsnivån liksom blir heltskattebefriad. I propositionen biträder departementschefen detta förslag ochföreslår att det extra avdraget höjs tUl , vilket tUlsammans meduppräkningen av den särskUda skattereduktionen medför att en sidoinkomstutöver grundpensionen på ca kommer att gå fri frånskatt. Motionen 1978/79: 106innebär att folkpension och pensionstUlskott SkU 1978/79:19 39 jämteen sidoinkomst på . skall vara fri från skatt. Vidare yrkas i motionen1977/78: 498 att folkpensionen skall vara skattefri, oavsett sidoinkomstensstorlek. Somframgår av remissbehandlingen av skatteutredningens betänkande råder bredenighet om att särskUd hänsyn bör tas till situationen för folkpensionärer medsmå inkomster och att de lägsta pensionerna inte kan anses ge sådan skattekraftatt beskattning bör ske enligt de vanliga reglerna. För en pensionär som haren sammanlagd inkomst som är jämförlig med vad en fulltidsarbetandeinkomsttagare i aktiv ålder kan ha är det emellertid enligt utskottetsuppfattning i allmänhet inte påkallat med särskUda skattelättnaden Somframhålls i propositionen bör frågan också ses mot bakgrund av andra faktorer,häribiand den uppräkning av pensionstillskottet från till avbasbeloppet som skall vara fullt genomförd för dem som inte harATP eller har låg ATP. Vidare bör framhåUas att inkomster vid sidan avfolkpensionen kan ge upphov till kännbara marginaleffekter, eftersom såväl dekommunala bostadstilläggen som det extra avdraget påverkas härav. Denna effektförstärks i takt med att det extra avdraget höjs. Utskottetinstämmer i departementschefens uppfattning att avvägningen av skattereglemaför folkpensionärer kräver ytterligare överväganden, särskUt med hänsyn tillvissa tekniska ofullkomligheter som påtalats vid remissbehandlingen avutredningsförslaget, och att utgångspunkten för bör vara att enfolkpensionär med enbart ålderspension och pensionstillskott inte kommer attpåföras skatt. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen i denna deloch avstyrker motionerna 1977/78: 498 och 1978/79: 106 yrkandet 5. Somföreslås i propositionen bör ändringarna också föranleda en uppräkning avdeklarationspliktsgränsen för folkpensionärer. Denna gräns blir med de grundersom anges i propositionen . eller om den skattskyldiges makeuppburit folkpension . och således något lägre än som anges ipropositionen. Avdrag medges för underhåll av icke hemmavarandebam under eller, om underhållet utgår på grund av dom, oavsett bametsålder med högst . I enlighet med skatteutredningens förslagförordas i propositionen att avdraget höjs till högst . per bam medverkan fr. o. m. Vidareföreslås vissa ändringar av företrädesvis teknisk natur, bl. a. att avdragmedges även för belopp som tillgodoräknats den underhållsskyldige på grund avatt barnet vistats hos honom. Vidare ändras åldersgränserna så att avdragmedges endast för vad som faktiskt utgivits intill dess barnet fyllt 18 åreller om barnet går i skola . Dessa förslag skall delvis ses motbakgrund av de ändrade regler om underhåll till barn SkU 1978/79:19 40 ochfrånskild som lagts fram i propositionen 1978/79: 12 och som behandlas avlagutskottet i betänkandet LU 1978/79: 9. Imotionerna 1977/78: 507 och 958 yrkas en översyn av bestämmelserna för att göraunderhållsbidraget helt avdragsgillt för den underhållsskyldige ochskattepliktigt för vårdnadshavaren eller bamet. Den förstnämnda motionen syftarinte endast till att förbättra den underhållsskyldiges situation genom attuppnå lättnader i beskattningen utan också tUl att uppnå en bättre anpassningav bostadsbidrag tiU föräldrarnas ekonomiska situation. Enighetråder om att många underhållsskyldiga befinner sig i en ekonomiskt svårsituation, och de i propositionen framlagda förslagen som utskottettUlstyrker skall ses mot denna bakgrund. Utskottet vill framhållaatt begränsningarna i avdragsrätten har motiverats med att kostnader för barn iprincip inte beaktas vid beskattningen och att avdragsrätten för denunderhållsskyldige innebär att denne behandlas förmånligt vid beskattningen ijämförelse med de fullständiga familjerna. Utskottet instämmer iskatteutredningens uppfattning att underhållsbör-dan i första hand börunderlättas genom andra åtgärder än lättnader i beskattningen. Sådana åtgärdergenomförs f. n. på grundval av den nyssnämnda propositionen 1978/79: 12, sombl. a. innebär att föräldrarnas underhåUsplikt på ett annat sätt än hittUlsblir beroende av deras ekonomiska situation och barnets behov och attindexhöjningarna av underhållsbidragen i fortsättningen begränsas till 7/10 avhöjningen av basbeloppet. Om barnet vistas hos denunderhällsskyldige kan detta under vissa förutsättningar beaktas genom förhöjtbostadsbidrag, och tillkommer också att underhållsbidraget minskar i dennasituation. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 1977/78: 507 och 958. Kostnader för skyddsutrustning och vissaskyddskläder kan anses som avdragsgilla omkostnader vid beskattningen, medandäremot utgifter för arbetskläder i princip är att hänföra till ej avdragsgillalevnadskostnader. Enligt en provisorisk lagstiftning, som genomfördes ochgäller vid taxeringar, är emellertid arbetstagare inom sådanayrkesgrupper som på grund av arbetets beskaffenhet vållas onormalt högako.stnader för arbetskläder, berättigade till ett schablonavdrag med 300 kr.enligt särskilda föreskrifter som utfärdas av . Avsikten varatt genom denna lagstiftning stimulera parterna på arbetsmarknaden till attunder åren 19761978 träffa avtal om att arbetsgivarna skulle tillhandahållaskyddsutmstning och arbetskläder inom ramen för vad som gäller för skattefriabeklädnadsförmåner m. m. av mindre värde. Medhänvisning till att dessa frågor ännu inte fått sin lösning genom koUektivavtaloch tiU att det är önskvärt att så sker föreslås i propositionenatt lagstiftningen förlängs . SkU 1978/79:19 41 Imotionen 1977/78: 944 yrkas en översyn av frågan vUka yrkesgrupper som böromfattas av avdragsrätten. Motionären anför att det i allmänhet är svårt atterhålla avdrag för dem som inte är upptagna i förteckning överdet 20-tal yrkesgmpper som bör komma i fråga för schablonavdraget och att dettaupplevs som orättvist. IRSV:s senaste föreskrifter i ämnet (RSV Dt 1977: 18) anförs att även andraarbetstagare än de som återfinns i förteckningen kan vara berättigade tUlavdrag. Förutsättningen är att de haft kostnader på . förarbetskläder, beroende på att kläderna på grund av arbetets beskaffenhetutsätts för starkt slitage, kraftig nedsmutsning eller annars förbrukasosedvanligt snabbt. Av föreskrifterna framgår att en tämligen restriktivpraxis bör iakttas när det gäller avdragsyrkanden från yrkesgrupper som intefinns med i förteckningen. Detta ligger också i linje med intentionerna i 1975års lagstiftning. Utskottet vUl dock framhålla att en jämförelse med RSV:sförsta föreskrifter i denna fråga visar att dessa numera byggts ut väsentiigtoch utskottet förutsätter att RSV liksom hittiUs fortlöpande ägnaruppmärksamhet åt frågan vilka grupper som lämpligen bör vara med iförteckningen. Med hänvisning härtill och till lagstiftningens provisoriskakaraktär avstyrker utskottet motionen 1977/78: 944 i den mån den inte ärtillgodosedd genom vad utskottet anfört. Imotionen 1977/78: 962 yrkas att egenföretagare skall jämställas med övrigaförvärvsarbetande vid beräkning av avdrag för kostnader för arbetskläder. Avvad som redan anförts framgår att såväl egenföretagare som anställdaåtminstone i viss utsträckning är berättigade tiU avdrag för kostnader förskyddsutrustning och skyddskläder. Frågan om egenföretagarnas avdragsrätt förandra arbetskläder än skyddsutrustning och skyddskläder är på grund av sinanknytning till beskattningsreglerna om förmåner av mindre värde av mergenerell räckvidd. En ökad likställighet mellan olika skattskyldiga i fråga omavdrag för arbetskläder bör som utskottet framhöll i sUt betänkande SkU1976/77: 37 därför övervägas i samband med ställningstagandena till 1972 årsskatteutrednings och företagsskatteberedm'ngens förslag. Medhänvisning härtUI och tUl att giltighetstiden för de ifrågavarande reglerna omavdrag för kostnader för arbetskläder har begränsats t. o. m. taxeringavstyrker utskottet bifall tUl lagstiftningsyrkandet i motionen 1977/78: 962. Skattesystemetsutformning m. m. Som framgår av vad utskottet anfört inledningsvisbehandlas i detta betänkande ett flertal motioner som rör mer eller mindrelångtgående reformer på skattelagstiftningens område. Hit hör yrkanden frånvpk:s SkU 1978/79:19 42 sidai motionerna 1911/12,: 235, 322 och 323, 1978/79: 5 (yrkandena 3 och 4) och1978/79: 106 (yrkandet 4) att mervärdeskatteeffekten på livsmedel avskaffasoch att uttalar sig för en genomgripande skattereform som bl. a.skall omfatta övergång till produktionsbeskattning, en statskommunalenhetsskatt, skärpt progression, skatteskärpningar för kapital ochkapitalvinster och genomgripande förändringar av avdragssystemet. Apkredovisar i motionerna 1977/78: 1386 (yrkandet 1) och 1978/79: 97 (yrkandena 1och 2) ett liknande program men går ännu längre, bl. a. med krav på att heltavskaffa mervärdeskatten och införa skatt på lyxkonsumtion. Imotionen 1977/78: 971 yrkar m. fl. (s) en utredning i syfte attsanera avdragsrätten. Mer begränsat innehåll har motionen 1977/78: 961 avGrethe (), som vill ha en skyndsam utredning i syfte att begränsaunderskottsavdragen, och motionen 1977/78: 509 av m. fl.