bet · G201FöU23 · 1978-12-31 00:00:00 — Näringsutskotleldelar uppfattningen alt robolinduslriell verksamhet utgör en intressant del avdet program för vidgade aktiviteter inom fiygplansindustrin som förbereds.Sedan fiygindustrikommiiiéns betänkande i ämnet (Ds Fö 1979:1) nu har lagtsfram utgår näringsutskotlel från alt frågan om svensk roboilillverkning snarastprövas och att regeringen därefter förelägger resultaten av dennaprövning. Något särskilt uttalande av i enlighet med motionen 2253,yrkandet 2, finner näringsul-skottet inte skäl att föreslå. Regeringenhar tagit ställning i frågan om anskaffning av sjömålsrobolar förmarinen och fiygvapnet. Syftet med yrkandet i motionen 2253 (s) synes därigenomvara tillgodosett. bör därför inte göra något uttalande om hur manlämpligen slår vakt om den svenska industrins förmåga att utvecklaoch producera kvalificerade robotsystem eller om när förslag i ämnet börföreläggas . Yrkandet 2 i motionen 2253 (s) bör alltså avslås. Motionen 693 (m) tar upp frågan om en"samhällstjänst" för både män och kvinnor. 1samband med försvarsbeslut underströks att totalförsvaret bör vara såuppbyggt att det är en hela folkels angelägenhet. Varje medborgare bör beredastillfälle att efter sin förmåga bidra till landets försvar. Gällande lagar omplikttjänstgöring vid beredskap och krig kan sägas innebära att vi under dessaspeciella förhållanden tillämpar en form av totalförsvarsplikt. 1978 årsförsvarskommitté är ålagd alt ägna särskild uppmärksamhet åt frågor omplikttjänstgöring och är oförhindrad att överväga även långtgåendeförändringar. Något utredningsarbete därutöver är utskottet inte berett attförorda med anledning av motionen 693. Utskottet tillstyrker att godkänner deriktlinjer för det militära försvarets utveckling som försvarsministern harangett i budgetpropositionen. Detta innebär alt utskottet avstyrker bifalltill motionen 594, yrkandet 2 i denna del. FÖU 1978/79:23 21 I budgetpropositionen behandlar försvarsministernvissa personalfrågor i anslutning till en redogörelse för beslutade ändringarav försvarsmaktens fredsorganisation (s. 68-73). Han bedömer au denneitominskning med 3 900 anställda som har satts upp som mål för periodenseptember lill kommer att kunna uppnås. Han anger vidareatt överbefälhavaren för perioden lill planerar enneitominskning om 3 600 anställda. Överbefälhavaren har uppgell allorganisatoriskt underiag saknas för en betydande del av minskningen underperiodens senare del och bedömt att personalen kan behövaminskas i lägre takt än f n. Försvarsministern biträder den personalplaneringsom överbefälhavaren har redovisat. Utskottethar i betänkandet 1978/79:22 understrukit att det är nödvändigt altdämpa utvecklingen av kostnaderna för fredsorganisationen. Överbefälhavarenssträvan efter ytteriigare personalminskning ligger i linje med statsmakternasönskemål och kan därför biträdas också av utskottet. Utskottet vill dockunderstryka att självfallet även andra besparingsmöjligheter inomfredsorganisationen än personalminskningar måste tas till vara. Imotionen 421 (c) uppges att försvarets personalvårdsnämnd i en skrivelse lillförsvarsministern har behandlat problem för vissa utsatta personalgrupper lillföljd av personalminskningar och organisalionsändringar. Det är enligtmotionärerna viktigt att man faren riktig kartläggning och utvärdering av hurpersonalen upplever de organisationsändringar som har skett och som pågår.Detta bör, anser de, ske genom en särskild utredning som också bör lämnaförslag till eventuella framtida åtgärder. 1motionen 423 (m, s, c, fp) framhåller motionärerna att de genomfördapersonalminskningarna inom försvarsmakten har medfört en ökad belastningfrämst på personalfunktionen och på personalvårdsorganisationen. Enligtmotionärernas mening börden rimliga bedömningen vara att ju längre och hårdarepersonalminskningskraven drivs, desto nödvändigare är det med ökadepersonalvårdsresurser för att kunna bistå och hjälpa de människor som drabbas. Utskottetanser alt i motionerna 421 och 423 behandlas myckel väsentliga frågor. Det ärviktigt att problem som drabbar de anställda vid omorganisationer löses påbästa tänkbara sätt. Föratt hjälpa personal inom försvarsmakten i samband med omorganisationer harolika åtgärder vidtagits. Bl, a, har antalet personalvårdskonsulenter ökats medca . Vidare har försvarets personalnämndsedan många år tillbaka haft olika möjligheter alt på ett smidigt sätt mötapersonalproblemen i samband med de omfattande organisationsändringar som harskett inom försvarsmakten. Genom regleringsbrev /79 har försvarsstabens perso- FÖU 1978/79:23 22 nalvårdsbyråfått i uppdrag att inrikta verksamheten mot åtgärder som syftar till attförbättra personalens arbetsförhållanden. Det kan i sammanhanget också erinrasom att den skrivelse från försvarets personalvårdsnämnd till regeringen somåberopas i motionen 421 f. n, handläggs inom försvarsdepartementet. Den harremitterats till försvarets personalnämnd, statens personalnämnd och defackliga huvudorganisationerna som därigenom blir i tillfälle att lägga framsina synpunkter i frågan. Utskottetanser en utredning av del slag som föreslås i motionen 421 inte behövas medhänsyn till del arbete med arbetsmiljöfrågor som pågår vid försvarsstabenspersonalvärdsbyrå och i försvarsdepartementet. Utskottet anser att detta arbeteär myckel viktigt. Genom arbetet torde också komma fram underlag för att bedömade krav på ökade personal värdsresurser som har förts fram i motionen 423. Iavvaktan på resultaten av detta arbete och med hänsyn till vad som redan hargjorts inom området bör avslå motionerna 421 och 423. Motionen250 (c) tar upp en annan fråga med anknytning till personalpolitiken inomförsvarsmakten. Motionärerna ser ett samband mellan å ena sidan det omfattandefiyttande som har varit förknippat med den militära yrkeskarriärenoch å andra sidan svårigheterna att rekrytera militär personal och ökningen avförtidsavgångarna bland den anställda personalen. De anser den lidpunkt varanådd då kravet på röriighet på allvar ställs mot andra berättigade krav frånofficersfamiljernas sida. Frågan är, menar de, av sådan vikt att den börutredas. Denfråga som motionärerna behandlar har genom de senaste årens samhällsutvecklingblivit mycket aktuell. Genom att båda makarna i de flesta familjer numeraförvärvsarbetar har problemen kring byte av bostadsorl blivit större än de harvarit tidigare. En ökad tendens alt lösa bostadsfrågan genom köp avenfamiljsfastigheter bidrar också lill alt minska benägenheten att flytta. Denmilitära organisationen har självfallet inte kunnat vara opåverkad av dennautveckling. Utskoltet finner det därför vara naturiigt att man beaktar denna ändringi familjens levnadsmönster även vid personalplaneringen inom försvarsmaktenoch eftersträvar en begränsning av fiyttningarna för den militära personalen.Överbefälhavaren har också inför utskoltet uppgivit sig vara starkt medveten omden minskade fiyttningsbenägenheten och sagt sig komma all beakta de senasteårens erfarenheter vid utformningen av den nya befälsordningen (prop.1977/78:24, FöU 1977/78:10, rskr 1977/78:179). Del bör i sammanhanget erinrasom att överbefälhavaren kommer att få ökade resurser att handläggapersonalfrågorna genom den förstärkta personalfunktionen i den nyaförsvarstabsorganisationen (prop. 1977/78:63, FöU 1977/78:9, rskr 1977/78:174). Medhänsyn lill att det alltså redan finns förutsättningar för att i den framtidapersonalpolitiken beakta sådana utvecklingstendenser som motionärerna hartagit fasta på an.ser utskottet del inte nödvändigt med en särskild utredningav dessa frågor. Motionen 250 bör därför avslås. FÖU 1978/79:23 23 påpekaatt flyttningar till en viss grad torde bli ofrånkomliga även i framliden fördem som väljer militäryrket. Den kvalificerade personalen måste ges en bredkompetens och erfarenhet genom växlande arbetsuppgifter. Rekryteringen tillcentrala och högre regionala staber och olika chefsbefattningar inomorganisationen medför också behov av flyttningar. Inte minst den militäraskolorganisationen förutsätter rörlighet hos den personal som utbildar ochutbildas inom denna. Motionen 251 (s) innehåller yrkanden som rör devärnpliktigas medinfly-tande (yrkandena 4-6), Motionärerna anser att detutredningsarbete och den försöksverksamhet inom detta område som densocialdemokratiska regeringen tog initiativet lill inte har fullföljts av denborgeriiga ireparliregeringen på ett rikligt sätt. Den kommitté som dennaregering tillsatte för alt utreda hithörande frågor(värnpliktsinfiytandekommittén) har enligt deras mening inriktats på fel uppgifter.De anser också att kommittén bör påskynda sitt arbete. Utskottetbehandlade utföriigt frågor om de värnpliktigas medinfiytande i samband med1977 års försvarsbeslut (FöU 1976/77:13 s. 60-62). Därvid anförde utskottet bl.a, alt det var angeläget alt de värnplikuga ges infiytande över vissautbildningsfrågor. Även i betänkandet FöU 1977/78:19 (s, 16) uppehöll sigutskottet vid denna fråga. Med hänvisning till bl, a, den arbetandevärnpliktsinfiytandekommittén avstyrkte utskottet i nämnda betänkanden bifalllill socialdemokratiska motionsyrkanden med i huvudsak samma innehåll som de nuaktuella, beräknas redovisa resultatet av sittarbete innevarande år. Utskottet vidhåller sin uppfattningalt resultatet av kommitténs arbete bör avvaktas och avstyrker bifall lillmotionen 251 i denna del. Ävenmotionen 696 (vpk) avser frågor med anknytning till förhållanden undervärnpliklsutbildningen. a. yrkas att de värnpliktiga skall få fullständigafackliga rättigheter (yrkandet 2). Motioner med samma syfte har tidigare iolika sammanhang avslagits av (FöU 1975/76:12 och 22, FöUl976/77:l3s. 58-59 och FöU 1977/78:19 s. 16). Utskottet anser aU ävenbeträffande denna fråga bör resultatet av värnpliktsinflytandekommitléns arbeteavvaktas och motionsyrkandei avslås. Motionärernaupprepar också ett tidigare yrkande om förkortning och reglering av timantaleti utbildningsveckorna under de värnpliktigas grundutbildning (yrkandet 3).Utskottet har behandlat denna fråga i bl. a. betänkandet FöU 1976/77:13 (s.59-60). Utskottet ansåg au faktorer av betydelse för ett normalt sådanttimantal borde studeras inom ramen för den utredning om värnpliklsutbildningensom förordades i samma betänkande. försvarskommitté har numera fåudenna utredningsuppgift. Utskottet anser att frågan bör bedömas mot bakgrund av resultatet av FÖU 1978/79:23 24 försvarskommitténsarbete och motionen 696 avslås även i denna del. Motionen696 tar också upp en annan tidigare behandlad fråga - den militära sjukvården ifred. Motionärerna anser all den försöksverksamhet med egensjukskrivning som fn. pågår på förbanden bör utvidgas till alla militära enheter.Vidare måste systemet med militära tjänsteläkare enligt motionärerna heltavskaffas och den militära sjukvården ställas under landstingenshuvudmannaskap. Överbefälhavarenhar numera föreskrivit att försöksverksamheten med egensjukskrivning skallomfatta all värnpliktig personal. fastställde vidare åren 1977(prop. 1977/78:139, FöU 1977/78:27, rskr 1977/78:354) vissa riktlinjer förorganisationen av försvarsmaktens hälso- och sjukvård i fred, som bl. a.innebar en strävan mot en organisation av det slag motionärernaförordar (FöU 1977/78:27 s. 6). Utskottet kan alltså konstatera alt motionenssyfte i denna del redan blivit tillgodosett i viss utsträckning. Imotionen 696 yrkas vidare att hos regeringen hemställer om förslagatt den särskilda militära bestraffningsrätten avskaffas (yrkandet 1). Delmilitära ansvarssysiemet överses f n. av en statlig kommitté. bör iavvaktan på resultatet av översynen avslå motionen även i denna del. Slutligeninnehåller motionen 696 ett yrkande om arbetarskyddets tillämpning på devärnpliktiga. Utskottet erinrar om att så sent som antogden nyaarbetsmiljölag (prop. 1976/77:149, SoU 1977/78:1, rskr 1977/78:18), somreglerar bl. a. skyddet för tjänstgörande värnpliktiga. I samband därmedprövades och avslogs motionsyrkanden med i huvudsak samma innehåll som det nuframförda. Motionen 696 bör avslås även i denna del. Med hänvisning lill del anförda hemställerutskottet be\.r'affar\de flygplanfrågor m. m. 1. alt avslår motionerna1978/79:1217, yrkandet 2, 1978/79:2241, yrkandet 3, och 1978/79:2271 om besluteller uttalanden med inriktning på att flygplan SK 38/A 38 skall utvecklas, 2. att avslår motionen1978/79:2242, yrkandena 1-3, om flygplan JA 37 och om framtida anskaffning avattack- och skolfiygplan, 3. aU avslår motionen1978/79:2297, yrkandet 3, om tidpunkten för slutgiltigt beslut om antaletfiygplan JA 37, 4. att med anledning avpropositionen 1978/79:138 och motionerna 1978/79:594, yrkandet 2 i denna del,och 1978/ 79:2253, yrkandet 1, saml med avslag på motionen 1978/ FÖU 1978/79:23 25 79:2297,yrkandena 1 och 2, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet haranfört om riktlinjer för studie- och utvecklingsarbete för fiygvapenförbandunder / 80, 5. att med anledning avpropositionen 1978/79:138 och motionerna 1978/79:2253, yrkandena 3 och4,1978/79:2296 och 1978/79:2297, yrkandet 4, som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet har anfört om kommande utredningsarbete, 6. alt med anledning avpropositionen 1978/79:138 och motionerna 1978/79:2242, yrkandet 4, 1978/79:2254och 1978/ 79:2297, yrkandet 5, som sin mening ger regeringen lill känna vadutskottet har anfört om ytterligare åtgärder för civilt utnyttjande avindustriella resurser, 7. att avslår motionen1978/79:2242, yrkandet 5, om anställningsgaranli för viss personal, 8. att avslår motionen1978/79:2253, yrkandet 2, om robotindustriell verksamhet, 9. att avslår motionen 1978/79:693 om"samhälls tjänst" för män och kvinnor, 10. att med bifall till propositionen 1978/79:100och med avslag på motionen 1978/79:594, yrkandet 2 i denna del, godkänner de riktlinjer för det militära försvarets fortsatia utveckling som föredragande statsrådet har angett, 11. att avstår motionen1978/79:250 om utredning av försvarets personalpolitik, 12. att avslår motionen1978/79:421 om utvärdering av genomförda strukturförändringar inomförsvarsmakten, 13. att avslår motionen1978/79:423 om förstärkningar av personalvårdsresurserna inom armén, beträffandevärnpliktsutbildning m. m. 14. att avslår motionen1978/79:251, yrkandena 4-6, om de värnpliktigas medinfiytande m. m., 15. att avslår motionen1978/79:696, yrkandena 1-3 saml 5 och 6. Förmåner åt värnpliktiga m. fl. Regeringenhar i budgetpropositionen (s. 79-81) föreslagit att 1. antaga ipropositionen framlagt förslag till lag om ändring i familjebidragslagen(1978:520), FÖU 1978/79:23 26 2. godkänna vad föredragande statsrådet harförordat om förmåner åt värnpliktiga m. fi. 1978/79:251 av m. fi. (s) såvitt avseryrkandena 2-3 och 7, nämligen 2. att beslutar attdagersättningen höjs med . per dag till , 3. att beslutar attfamiljepenningen för barn höjs med . 7,alt som sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförtsom medel för de värnpliktigas särskilda behov, 1978/79:424 av () och BengtBengtsson (c) vari yrkas att beslutar hos regeringen anhålla att heltfria hemresor för värnpliktiga införs fr, o, m, , 1978/79:504 av (.s) och LillyHansson (s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts beträffande ersättning vid mönstring, 1978/79:696 av m, fl, (vpk) såvittavser yrkandet 4 i denna del, all uttalar sig för att de ekonomiskavillkoren för de värnpliktiga förbättras i enlighet med vad som anges imotionen, 1978/79:865 av m. fl, (s) vari yrkasalt hos regeringen begär förslag till åtgärder i syfte att detsärskilda familjebidragssystemet för de värnpliktiga överförs till kommunernassocialnämnder, 1978/79:1784 av (apk) och (apk) såvitt avser yrkandet 1 att beslutar alt dagersättningen höjsmed , per dag till . Inom ramen för gällande system för förmåner tillvärnpliktiga m, fl, (prop, 1975:37, FöU 1975:18, rskr 1975:195 och prop,1975/76:134, FöU 1975/76:37, rskr 1975/76:326) har det gjorts succesivaförbättringar. Det beslut i detta syfte som fattade under föregåenderiksmöte (prop. 1977/78:100 bil. 7, FöU 1977/78:19, rskr 1977/78:240) ökade deåriiga kostnaderna med drygt 37 milj. kr. I budgetpropositionen föreslåsförbättringar av värnpliktsförmånerna lill en kostnad av 40 milj, kr, för år.Förslagen gäller höjning av dagersättningen och utryckningsbidragel. FÖU 1978/79:23 27 familjesocialaförmånerna och de värnpliktigas reseförmåner förordas vissa förbättringar. Riksdagenhar redan beslutat om höjning av utryckningsbidragel (FöU 1978/79:16, rskr1978/79:173), Detta utgår fr, o, m, den med . Dagersättningenföreslås med hänsyn till det allmänna kostnadsläget höjas från 14 lill 15 kr.Detta innebär att den sammanlagda kostnadsersättningen-dagersättningen ochtillägg lill dagersättningen-blir(15 -I- 15). fr. o. m. 23l:a t. o, m,300:e tjänstgöringsdagen. För tjänstgöringstid därefter blir den sammanlagdakostnadsersättningen per dag (15-1- 30) , 1några motioner föreslås höjningar av dagersättningen utöver regeringensförslag, I den socialdemokratiska partimotionen 251 yrkas att den höjs medytterligare I kr, till , Motionen 696 (vpk) innehåller förslag om enhöjning till lägst , 1 motionen 1784 (apk) förordas en höjning till . (yrkandet 1). Ipropositionen föreslås vidare att maximibeloppet för familjepenningen höjsfrån 990 till I , för maka och . per månadför barn. Förslaget förutsätter en ändring av familjebidragslagen (1978:520).Regeringens ändringsförslag framgår av bilaga 7.1 lill propositionen. Ävennär det gäller de familjesociala förmånerna framförs i motionen 251 (s) förslagsom innebär förbättringar i förhållande till regeringens förslag. Enligtmotionärerna bör familjepenningen för barn beräknas till högst . permånad (yrkandet 3). Beträffandede värnpliktigas rese förmåner vill utskoltet erinra om alt riksdagenföregående fattade ett beslut som innebar att vissa värnpliktiga flrfria sovplatser i samband med ytteriigare en hemresa per kalendermånad (prop.1977/78:100 bil. 7, FöU 1977/78:19, rskr 1977/78:240). Föredragande statsrådetanmäler i budgetpropositionen att begränsningen till ytterligare en hemresa harvisat sig skapa administrativt merarbete. De faktiska möjligheterna alt resahem uppger han vara begränsade med hänsyn till tjänstgöringens uppläggning m.m. samt tillgången på sovplatser. Det är, anser han, inte lämpligt ellernödvändigt att behålla begränsningen lill ytteriigare en hemresa. Han förordardärför att ifrågavarande värnpliktiga får fria sovplatser vid samtligahemresor. Han bedömer all denna förbättring kan genqmföras inom ramen förtilldelade medel. Fråganom helt fria resor för de värnpliktiga har tidigare yrkats i ett flertalmotioner. Yrkandet återkommer även i motionerna 424 (c) och 696 (vpk).Enligt motionen 424 bör denna förmån utgå fr. o. m. den I juli 1979.Motionärerna föreslår att de värnpliktiga tilldelas ett frikort för resor medSJ:s tåg och bussar som gäller hela utbildningstiden. I motion 696 hävdarmotionärerna att de värnpliktiga bör ha fria resor med statliga och kommu- FÖU 1978/79:23 28 nalakommunikationsmedel samt fjärrekryterade värnpliktiga dessutom fria flygresor. Underföregående begärde på förslag av utskottet att regeringenskulle låta utreda de unga värnpliktigas ekonomiska förhållanden (FöU1977/78:19, rskr 1977/78:240). Försvarsministern uppger i budgetpropositionenatt regeringen givit överbefälhavaren i uppdrag att i samarbete medstatistiska centralbyrån göra en sådan undersökning. Utskottet bedömer attresultatet av undersökningen - som skall redovisas för regeringen senast den 15september 1980 - kommer all utgöra elt värdefullt faktamaterial förprioriteringar och beslut när del gäller de värnpliktigas förmåner. I avvaktanhärpå vill utskottet inte nu förorda några ändringar av dessa förmåner utövervad som föreslås i propositionen. Beträffande de värnpliktigas reseförmånerpågår dessutom inom försvarsdepartementet en översyn av det nuvarande systemet.Motionerna 251, yrkandena 2 och 3,424, 696 i här berörda delar och 1784 böravslås av . Utskoltetvill i detta sammanhang erinra om att i propositionen 1978/ 79:111 om åtgärdermot krångel och onödig byråkrati m. m., bilaga 3, har regeringen påföredragning av försvarsministern anmält att den överväger vissa ytterligareändringar av reseförmånerna för de värnpliktiga. Försvarsministern räknar medytteriigare en fri resa per kalendermånad under grundutbildningen. 1 sambanddärmed skall de s. k. rabattresorna upphöra. Försvarsministern föreslår ocksåatt färdkosiersältning, som utbetalas vid långa fria resor, inte heller skallutgå sedan en andra fri resa per kalendermånad har införts. Han anser attmöjlighetenatt fa fria sovplatser har medfört all denna ersättning har minskati betydelse. Utskottet behandlar denna del av propositionen 1978/79:111 ibetänkandet FöU 1978/79:25. Underanslaget Vissa ersättningar m. m. har för innevarande budgetår beräknats . för bidrag lill värnpliktiga och deras anhöriga för särskilda behov sominte kan tillgodoses inom ramen för gällande familjebidragsförfaltningar ochinte heller bedöms kunna avhjälpas i annan ordning. Medlen fördelas avförsvarsstabens personalvårdsbyrå. I budgetpropositionen föreslårförsvarsministern alt förbanden i fortsättningen skall ha ansvaret för attsådana behov blir tillgodosedda. Av den anledningen bör medel för ändamålet istället budgeteras under försvarsgrenarnas anslag till ledning ochförbandsverksamhet. I motionen 251, yrkandet 7, utgår motionärerna från atthittills tillämpad praxis skall vara normgivande för den fortsattatillämpningen. En besvärsmöjlighet måste enligt deras mening sannolikt ocksåfinnas, i varje fall i ett inledande skede. De anser att försvarsstabenspersonalvårdsbyrå är ett lämpligt forum för sådana besvär. Motionärernaunderstrykerockså betydelsen av att regeringen i god lid ger anvisningar förverksamheten. Enligtvad utskottet har inhämtat kommer regeringen att utfärda riktlinjerför förbandens handläggning som ligger i linje med den praxis som hartillämpats . I detta sammanhang kommer också FÖU 1978/79:23 29 Därmed torde del huvudsakliga syftet med motionsyrkandet blitillgodosett. Utskottetbehandlar i detta sammanhang också motionerna 504 (s) och 865 (s). Imotionen 504 yrkas att ersättning enligt samma regler som gäller för värnpliktigavid repetitionsutbildningskall gälla för värnpliktiga som inställer sig lillmönstring (inskrivning). En sådan ordning skulle enligt deras uppfattning varaav särskild betydelse för värnpliktiga i Nedre Norriands och . Dessa värnpliktiga måste i regel vara borta frånutbildning eller arbete när de mönstrar. Enligtgällande bestämmelser är den som inställer sig till inskrivningsförrättningberättigad till dagersättning, fri resa, fri förplägnad, fri inkvartering ochfri sjukvård. Förmånerna är alltså desamma som utgår under grundutbildningen.Motionärernas förslag innebär att de värnpliktiga vid mönstringen fårersättning enligt ett annat system än del som kommer att gälla under denföljande grundutbildningen. Detta framstår som omotiverat. Ersättningen vidrepetitionsutbildningen är avsedd all ge den värnpliktige ersättning för hansinkomst av förvärvsarbete. Många värnpliktiga har ingen sådan inkomst vid denålder då de är skyldiga alt mönstra. Detta skulle få till följd altvärnpliktiga vid ett och samma mönslringstillfälle skulle få ersättning medmycket varierande belopp beroende på om de har arbelsanställning eller inte.Utskottet kan inte tillstyrka en sådan ordning. Motionen 504 bör avslås. Imotionen 865 framhåller motionärerna att den nya familjebidragslagsiift-ningsom trädde i kraft vid den praktiska tillämpningen har medförtavsevärda dröjsmål vid utbetalningen av familjebidragen. De framför olikaargument för att slopa det särskilda familjebidragssystemet för värnpliktigaoch i stället föra över ansvaret till de kommunala socialhjälpsnämnderna.Detta skulle enligt deras mening för de värnpliktiga innebära inte bara ensmidigare och snabbare handläggning av bidragsansökningarna utan också gebättre likformighet och följsamhei med penningutvecklingen.