bet · G201SoU20 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av propositionen 1978/79:65 om ändring i lagen (1971:282) omarbetarskyddsavgift m. m. jämte motion I propositionen 1978/79:65 har regeringen() - efter föredragning av statsrådet -föreslagit att 1. antaga vid propositionen fogat förslag lill lag omändring i lagen (1971:282) om arbetarskyddsavgift m. m., 2. bemyndiga regeringen att, om den finner delpåkallat, ändra de regler som gäller amorteringsvillkoren för garantilån förarbeismiljöförbällringar under de förutsättningar föredragande statsrådetangeit i propositionen. Det vid propositionenfogade lagförslaget har följande lydelse. Lagom ändring i lagen (1971:282) om arbetarskyddsavgift Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (1971:282) omarbetarskyddsavgift skall ha nedan angivna lydelse. För ett vart av åren1976 och 1977 För ett vart av åren 1976, 1977 och skall arbetarskyddsavgiftutgå med 1979 skall arbetarskyddsavgift utgå ytterligare tre hundradels procentav med ytterligare tre hundradels pro-lönesumman enligt 3 §. Förhöjd cent avlönesumman enligt 3 §. avgift skall dock ej erläggas av Förhöjd avgift skalldock ej erläggas kommun eller landstingskommun. av kommun eller landstingskommun. Genomtilläggsavgiften influtna medel skall föras till en fond benämnd fonden förarbeismiljöförbällringar, som förvaltas enligt grunder som regeringenfastställer. Medlenskall enligt särskilda bestämmelser användas för att bekosta ränteläitnader ochtäcka vissa andra kostnader i samband med statligt kredilstöd förarbeismiljöförbällringar. Dennalag träder i kraft den , 'Senaste lydelse 1975:353, I 1978/79. SoU 1978/79:20 2 I motionen 1978/79:75 av m, fl, (c)hemställs alt beslutar att 1, lånegarantier för arbeismiljöförbällringar förlängstill alt lämnas även och 1980, 2, garantiramen utvidgas med , för lidenfram till utgången av , 3, behovet av ytterligare uttag av arbetarskyddsavgiftför den föreslagna förlängningen prövas i ett senare sammanhang, 4, i övrigt bifalla propositionen. beslutade om vissastimulansåtgärder för arbeismiljöförbällringar (prop. 1975:66, SoU 1975:16,rskr 1975:191). Beslutet innebar att staten fick teckna garanti för lån för altfinansiera förbättringar av arbetsmiljön, i första hand i mindre och medelstoraföretag. Garantin avsåg lån om högst . Lånen skulle löpapå med amorleringsfria. För all stimulera företagentill arbeismiljöförbällringar beslöts att också skulle vararäntefria. Del statliga garantiåtagandet skulle avse totalt 200 milj. kr. underliden 31 december 1976. Riksdagenbeslutade vidare att stödet, inom ramen av 200 milj. kr.,skulle utgå även eftersom garantier endast tecknats för knappt 55milj. vid utgången av och betydande belopp av garantisummanannars skulle kvarstå outnyttjade vid periodens slut (prop. 1976/77:35, SoU1976/77:20, rskr 1976/77:70). 1förslag till tilläggsbudget IItill statsbudgeten för budgetåret1977/78 (prop. 1977/78:101) föreslog regeringen bl. a. att stödet skulle utgåäven och alt ramen skulle utvidgas med ytterligare 100 milj. kr.saml alt beloppet per företag skulle höjas till . godkändei förslaget i vad avsåg garantilån för arbeismiljöförbällringar (SoU1977/ 78:21, rskr 1977/78:138). Lånegarantiertecknas för statens räkning av de s. k.utvecklingsfonderna i resp. län (1978:19). tecknades de avföretagareföreningen i länet. Som villkor för all garanti skall tecknas gälleratt lånet avser förbättring av arbetsmiljön i redan befintlig anläggning ochalt möjligheter till annan finansiering saknas. Läneansökan skall hatillstyrkts av de anställdas företrädare i skyddsfrågor. Dekostnader som följer av garanlilånesyslemel beslår främst av ränte- och administrationskostnadersamt kostnader för infrianden av ställda garantier. Föran finansieraverksamheten inom den första ramen om 200 milj. kr, togs för åren 1976 och 1977ut en särskild avgift om enligt SoU 1978/79:20 3 lagen(1971:282) om arbetarskyddsavgift (paragrafen införd 1975:353), Medlen fördestill fonden för arbetsmiljöförbättringar. Stat, kommun och landstingskommun ärundantagna från garanlisystemel. Staten har dock betalat avgift för ändamålet,I den ovan angivna propositionen 1977/78:101 anförde dåvarande chefen förarbetsmarknadsdepartementet att de kostnader i form av räntebefrielse,garantiinfrianden, administration m, m. som skulle uppstå enligtgjorda beräkningar förskottsvis skulle kunna täckas av de medel som fannsinneslående på fonden för arbeismiljöförbällringar. För liden därefterframhöll han emellertid att fonden måste tillföras nya medel och föreslog atten särskild arbetarskyddsavgifi på skulle tas ut för år1979 enligt samma regler som gällde . Han anförde vidareatt detta krävde ändring i lagen (1971:282) om arbetarskyddsavgift och att hanhade för avsikt alt senare återkomma i denna fråga. I den nu aktuellapropositionen 1978/79:65 föreslås att lagen ändras i enlighet med del anförda. 1propositionen föreslås vidare att skall bemyndiga regeringen att, omden finner det påkallat, få besluta om ändring av amorteringstiderna förgaranlilån för arbeismiljöförbällringar om det visar sig attamorterings-problemen blir betydande för förelagen. (), som har tillsynen över verksamheten, har fortlöpanderapporterat utfallet. Vid utgången av september månad hade garantier tecknatsom ca 245 milj. kr., fördelat på knappt 3 900 förelag med uppskattningsvis 55000 anställda. fanns hos utvecklingsfonderna 300inneliggande ansökningar om sammanlagt 22 milj. kr. Ipropositionen diskuterar arbetsmarknadsministern också frågan om det finnsanledning förorda en ytterligare förlängning av verksamheten medarbelsmiljögarantilånen. Som närmare redovisas i det följande finner han dockinte skäl förorda en sådan förlängning. Emellertid anför han alt han har föravsikt alt senare inhämta regeringens bemyndigande alt tillsätta en utredningmed uppgift all bl. a. se över de små och medelstora förelagens möjligheter allinom ramen för befintliga kreditmöjligheter klara av sinaarbetsmiljöinvesteringar. Imotionen 1978/79:75 av m. fl. (c) riktas erinringar motarbetsmarknadsministerns ställningstagande till frågan om en förlängning avmöjligheterna lill garanlilån. Motionärerna menar att del skulle varanaturligare att man först utredde frågan om de små och medelstora företagensmöjligheter alt finansiera arbelsmiljöförbätlrande åtgärder och att förstdärefter, om del visade sig befogal, la bort möjligheterna lill stimulansåtgärder.Motionärerna vill alt - i avvaktan på resultatet av del aviserade utredningsarbetet- de nuvarande bestämmelserna om arbelsmiljögaranlilån skall föriängas , dvs. 1979 och 1980. De vill vidare all låneramen utvidgas med 150 milj.kr. Frågan om finansieringen av kostnaderna för motionsförslagen bör prövas islutet av 1979. En begränsad utvärderingav verksamheten med garanlilån för arbelsmil- SoU 1978/79:20 4 jöförbätlringarhar gjorts av SIND. Undersökningen som redovisas i propositionen tyder på attmerparten av de investeringar som genomförts med hjälp av garaniilånen ändåskulle ha genomförts förr eller . Lånen synes således främst ha inneburitatt de berörda investeringarna lidigarelagts. Föregen del anför SIND bl. a. attstimulansinslagen i arbelsmiljögarantilånen är tämligen begränsade, varförlåneformen i sig knappast lockar fram miljösatsningar som inte har även andramotiv och som förr eller senare ändå skulle ha kommit till stånd. Antalet lånär stort, anför myndigheten, som det genomsnittliga lånebeloppet ärlågt, något som medför en betydande administrativ hantering. Det kan enligtSIND:s mening ifrågasättas om denna slår i rimlig proportion till effekternaav insatserna. Enligt myndighetens mening bör finansieringen av arbetsmiljöinvesteringarkunna lösas inom ramen för nuvarande system för industrigaranlilån ochrörelselån från utvecklingsfonderna. LO har enligt vad utskottet inhämtat iskrivelse lill regeringen framfört liknande synpunkter beträffandefinansieringen av arbeismiljöförbällringar i de små och medelstora företagen.LO har motsatt sig en ytterligare förlängning av verksamheten med garantilånför arbeismiljöförbällringar. Utskottetvill emellertid också framhålla att det i ärendet framförts uppfattningar somstöder förslaget i motionen om en förlängning av verksamheten med garanlilån.Sådana uppfattningar har nio av tio utvecklingsfonder, som deltagit i SIND:sutvärdering, gett uttryck åt. hantverks- och indusiriorganisalion -Familjeföretagen vill all låneformen skall permanentas. Arbetsmarknadsministernär med hänsyn lill att meningarna om låneformen är delade inte beredd altförorda en ytterligare förlängning av verksamheten. Inte heller utskottet kanförorda en sådan föriängning. Vid denna bedömning beaktar utskottet bl. a, vadSIND anfört därom att antalet garantilån varit stort som detgenomsnittliga lånebeloppet varit lågt, något som medfört en betydandeadministrativ hantering. Enligt SIND:s mening kan det ifrågasättas om den administrativahanteringen står i rimlig proportion lill effekten av insatserna. Somarbetsmarknadsministern anför återfinns arbelsmiljöproblem på många olikaarbetsställen vare sig de är stora eller små, har privata eller offentligahuvudmän. Det finns därför principiellt ingen anledning alt särskilt prioriteravissa typer av företag. Om problemen i de små och medelstora företagen är såstora eller deras ekonomiska läge så ansträngt att de anställda i dessa företaglöper risken att få sämre arbetsmiljö än sina kolleger på andra typer avarbetsplatser kan dock finnas skäl till en annan bedömning. Utskottet delardenna uppfattning och har därför inte något att erinra mot alt en sådanutredning kommer till stånd som arbetsmarknadsministern förutskickat. Ienlighet med det anförda avstyrker ulskollet yrkanden i motionen som avserbeslut om en föriängning av verksamheten med lånegarantier, en SoU 1978/79:20 5 vidgningav låneramen och ett uttalande om senare ställningstagande till ytterligareuttag av arbetarskyddsavgift. Utskottettillstyrker den i propositionen föreslagna ändringen i lagen omarbetarskyddsavgifi, som innebär att en särskild arbetarskyddsavgift på 0,03procentenheter skall utgå . Utskottet har inte heller något atterinra mot att det i propositionen begärda bemyndigandet lämnas. 1. alt beträffande frågan om enförlängning av verksam heten med garantilån för arbetsmiljöförbättringar, m. m. avslår motionen 1978/79:75, 2. alt riksdagenbifaller propositionen 1978/79:65. Närvarande:Göran Kartsson (s), (), (), (), (), (), ()*, Sven-GöstaSignell (s), Per ()*, (). (), LenaÖhrsvik (s), (), () och (). Ejnärvarande vid betänkandets justering. beträffandefrågan om en föriängning av verksamheten med garanlilån förarbeismiljöförbällringar m. m. (mom. 1 i hemställan) av (),(), (), (), () och () som anser dels att det avsnitt i utskottets belänkande sombörjar på s. 4 med "Arbetsmarknadsministern är" och slutar på s. 5med "av arbetarskydds-avgift" bort ha följande lydelse: Somangelts i del föregående är avsikten alt det senare skall tillsättas enutredning om de små och medelstora förelagens möjligheter att finansieramiljöförbättrande åtgärder. Enligt utskottets mening är det, som framhålls imotionen l978/79:75av m. fl. (c), naturtigt alt utredningenförst görs och att man först därefter lar ställning till om verksamheten medgaranlilån skall upphöra. Utskottetdelar departementschefens uppfattning att prtncipen bör vara att kostnader föralt förbättra miljön är en naturtig del av produktionskostnaderna förföretagen. Denna princip ruckas heller inte på genom en föriängning SoU 1978/79:20 6 Genom den finansiering som tillämpas blir del förelagens samladeproduktion som betalar miljöförbättringen. Mindre lönsamma förelag kan genomdenna lösning kräva arbeismiljöförbällringar ulan alt alltför hårt belastaföretagen. Pågrund av del nu anförda och på de skäl som i övrigt anförts i motionen1978/79:75 anser utskottet all motionen bör bifallas. Verksamheten medgarantilån förarbetsmiljöförbältringarbörsåledes få pågå underår 1979och år1980 och garantiramen bör utvidgas med 150 milj. kr. för tiden fram tillutgången av 1980. Behovet av ytterligare uttag av arbetarskyddsavgifi för denföreslagna förtängningen bör prövas i ett senare sammanhang. Ienlighet med det anförda ställer sig utskottet positivt till den aviseradeutredningen som bl. a. skall se över de små och medelstora företagensmöjligheter alt inom ramen för befintliga kreditmöjligheter klara av sinaarbelsmiljöinvesleringar. Enligt utskottets mening bör man därvid även prövamöjligheterna till fortsatta garanlilånemöjligheter med om möjligt förenkladeadministralionsruliner. I den mån utvecklingsfonderna skulle få uppgiften attläcka in även denna typ av lån måste motsvarande ekonomiska resurser ställastill deras förfogande. delsatt utskottets hemställan under mom. I bort ha följande lydelse: 1, alt beträffande frågan om enförtängning av verksamheten med garantilån för arbeismiljöförbällringar, m, m,med bifall lill motionen 1978/79:75 ger regeringen lill känna vad utskottetanfört.