bet · G201KU31 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av propositionen 1978/79:171 oin ändring i vallagen (1972:620) m. m.jämte motioner I detla betänkande behandlas dels propositionen1978/79:171, dels motionerna 1978/79:572,1084,1104 och 1694, vilka har väcktsunder den allmänna motionstiden samt motionen 1978/79:2488, som harväckts med anledning av propositionen. 1 propositionen föreslås vissa mindre ändringai ivallagen och lagen om kyrkofullmäktigval. De syftar bl. a. till att skapaförutsäuningar för bästa möjliga förhållande vid röstning på vårdinrättningaroch vårdanstalter. De nya reglerna är avseddaatt tillämpas vid de allmänna valen . Förslageni propositionen bygger på vissa förslag som läggs fram av 1978 årsvallagskommitté i betänkandet (SOU 1978:64) Översyn av vallagen 1. Andraförslag i belänkandet låg till grund för beslut av under hösten 1978om vissa ändringar i vallagen (prop. 1978/79:48, KU 1978/79:15, rskr1978/79:77). Beträffandelagförslagen och den närmare motiveringen hänvisas till propositionen. I motionen 1978/79:572 av Per () hemställsalt beslutar antaga följande ändring i 10 kapitlet i vallagen(1972:620): 5a § I anslutning lill lokal där 5 a § I anslutning lill lokal där poströstning äger rumeller i sådan poströstning äger rum eller i sådan lokal skall ordnas lämpligplats där lokal skall anordnas lämplig plats där parti, som har fått sinpantbeteckning parti, som ställer upp till val men vars registrerad men varsvalsedlar icke valsedlar icke tillhandahålles enligt 6 lillhandahålles enligt 6kap. 9 §, kan kap. 9 §, kan lägga ut parlimarkerade lägga ut partimarkeradevalsedlar för valsedlar för partiet. Parti som fåttsin panlbeteck- upp till val till landsting eller kommun ning registrerad för valav landstings- får dock ej lägga ut valsedlar på ledamöter eller för val avkommun- postanstall som är belägen utanför fullmäktige för dock ej lägga ut landstingskommun eller kommun valsedlar påpostansiall som är belä- för vilka valsedlarna gäller. 1 1978/79. KU 1978/79:31 2 genutanför landstingskommun eller kommun som anges i regislreringsbe-sl litet. I motionen 1978/79:1084 av ()och () hemställs "att hos regeringen begär attden parlamentariska kommitté som tillsatts för översyn av vallagen även börbehandla frågan om ett system med fasta valkretsmandat och utjämningsmandat vidval till kommunfullmäktige i valkretsindelade kommuner". Imotionen 1978/79:1104 av m. fl. (m) hemställs "attriksdagen hos regeringen anhåller om sådan lagändring att valsystemet för valtill kommunfullmäktige göres likvärdigt med det som tillämpas ilandstingen". Imotionen 1978/79:1694 av ()och ()hemställs "att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts beträffande vallokalers anpassning lill handikappadesbehov". Imotionen 1978/79:2488 av () föreslås "att riksdagenbeslutar att beträffande röstkort till vårdinrättningar som sin mening geregeringen till känna vad i motionen'anförts". Röstningpå vårdinrättningar och vårdanstalter För atl underlätta valdeltagandet för intagna ochpersonal på sjukhus, ålderdomshem, kriminalvårdsanslalter eller liknandevårdinrättningar och vårdanstalter kan tillfälliga poslanstalter inrättas påsådana institutioner. För röslmollagning på sådana tillfälliga postansstallergäller samma regler som för den vanliga poströstningen. Enligt 10 kap. 2 §tredje stycket vallagen äger röstning på tillfällig postanstall rum på tid, sompostverket bestämmer efter samråd med institutionens ledning, dock tidigastsjunde dagen före valdagen. Röstningen sker i regel söndagen närmast förevaldagen. Frågan vid vilka institutioner tillfälliga poslanstalter skallinrättas avgörs efter kontakter mellan postverket och de statliga myndigheter,landstingskommuner eller kommuner som är huvudmän eller annars ansvariga förinstitutionerna. utfärdar anvisningar för rösimotlagningen påinstitutionerna. Ledningen för institutionen svarar för att lämplig lokalställs till förfogande för förrättningen. RöstmoUagare utses av postverket.Antalet, vanligen en eller två, anpassas efter institutionens storlek. Iallmänhet är det poslkassörer som utses lill röstmottagare. I postverkelsanvisningar förordas bl. a. alt överenskommelse träffas med ledningen förinstitutionen om att befattningshavare vid denna skall biträda röstmottagarnamed att hålla ordning i röstlokalen. Om institutionen inte kan ställa sådanhjälp lill förfogande, skall enligt anvisningarna en särskild posttjänstemanutses för dessa uppgifter. Rösimotlagningen påinstitutionerna har kritiserats från en del håll. KU 1978/79:31 3 harpåståtts att väljare i några fall har utsatts för otillbörlig påverkan och attskyddet för valhemligheten inte har varit tillfredsställande. Ipropositionen konstateras att röstmottagningen på de tillfälliga poslanstaltersom inrättats på vårdinrättningar och vårdanstalter i regel har fungeratanmärkningsfritt men atl vissa brister har förekommit i enstaka undantagsfall.Bristerna har bestått i alt den personal som skött röstningen har varit förfåtalig eller att rö.stningslokalen har varit mindre lämplig. För att sådanabrister skall kunna förebyggas föreslås i propositionen att valnämnden ikommunen på begäran av postverket skall utse erforderiigt antal personer altbiträda röstmottagare på den tillfälliga postanstalten. Vidare föreslås attpostverket skall samråda även med valnämnden om hur röstningen skallgenomföras. De kostnader som kan uppstå genom att personer som valnämnden har utsettmedverkar vid institutionsröslningen torde enligl propositionen få bestridas avpostverket. Imotionen 1978/79:2488 av () anförs alt det ofta förekommer attpatienter ber någon anhörig att hjälpa till med poströstning vid vanlig postanstaltföre valdagen. Fördetia behövs röstkortet. Vid valet inträffade vid envårdinrättning atl gästerna inte fick sina röstkort i laga tid. Detta skapadeosäkerhet hos åldringarna om möjligheterna atl utnyttja rösträtten.Efterforskningar avslöjade atl vårdinrättningens föreståndare tagit hand omalla röstkort med motivering att dessa annars kunde komma bort. Enligtmotionärens mening skall röstkorten, som all annan post, utan restriktionerlämnas till adressaten. Det inträffade bör leda lill alt anvisningar utfärdasom hur röstkort skall hanteras vid vårdinrättningar. Enhetliga regler skullevara lill gagn för både gäster och personal. Med hänvisning till detta föreslåsi motionen att beslutar att beträffande röstkort till vårdinrättningarsom sin mening ge regeringen lill känna vad som har anförts i motionen. Bestämmelserom röstkort finns i 7 kap. vallagen. Röstkort skall enligt 7 kap. 1 § upprättasför var och en som är röstberättigad vid valet. Röstkortet skall innehållauppgifter om den röstberättigade och upplysningar om valet till ledning förhonom. Röstkort upprättas av lokala skaltemyndigheten för den som är upptagen iallmän röstlängd och av för den som är upptagen i särskildröstlängd. Röstkorten skall enligt 7 kap. 2 § skickas ut till väljarna senast30 dagar före valdagen. Om en väljare har föriorat sitt röstkort eller omröstkortet inte har kommit honom lill banda, är han enligt 7 kap. 3 § beräUigadatt få eU dupletlröstkort. Väljarnabör enligt 8 kap. 3 § vallagen medföra sina röstkort vid röstning i vallokal.Om röstkortet saknas, utgör detla dock inte något hinder för röstning ivallokalen. Vid röstning på postanstall skall röstkortet lämnas tillröslmotlagaren (8 kap. 5§ och 10 kap. 4 §). Även vid röstning genomvalsedelsförsändelse som lämnas på postanstall, hos utlandsmyndighet eller påfartyg skall väljarens röstkort avlämnas (8 kap. 7 § samt 11 kap. 5 och 8 «§). KU 1978/79:31 4 Tidigastedag för den preliminära rösträkningen hos valnämnden I 13 kap. 9 § vallagen föreskrivs bl. a. attvalnämnden vid en offentlig förrättning som skall påbörjas så snart del kanske, dock tidigast tisdagen efter valdagen, skall granska de ytterkuverl somhar kommii in till nämnden och behållits där samt kuvertens innehåll. Eftergranskningen räknas de avgivna rösterna. Föratt eventuella felsändningar avytlerkuvert skall kunna rättas till föreskrivs i riksskatleverkets anvisningaralt sammanräkningen skall påbörjas först på ondagens förmiddag. Del har dockförekommit atl valnämnder har påbörjat granskningen och attdessa för tidigt inledda granskningar har lett lill att vissa röster som skulleha kommii i lid om sammanräkningen hade inletts först har fåttkasseras. Föratt det skall kunna undvikas alt röster kasseras i onödan föreslåsi propositionen att 13 kap. 9 § vallagen ändras så att onsdagen efter valdagenblir tidigaste dag för den preliminära rösträkningen hos valnämnden. Vallokalersanpassning till handikappades behov I motionen 1978/79:1694 av ()och () anförs atl det vid de allmänna valen alltför oftahänder att vallokalerna är dåligt anpassade lill handikappade väljares behov.Föreskrifter om en bättre tingens ordning bör enligl motionärerna inte ges ivallagen utan i anvisningar som utfärdas av centrala valmyndigheten. Ianvisningarna bör uppmärksammas bl. a. alt alla vallokaler skall varatillgängliga för rullstolsbundna, atl de avskilda platser som omtalas i 8 kap.10 § vallagen skall vara anpassade till handikappades behov, alt stolar skallfinnas tillgängliga och att personal skall finnas till hands för den sombehöver hjälp. Anvisningar om lämpliga vallokaler bör utformas i samråd medhandikapporganisationerna. Motionärerna framhåller alt del är angelägel attcentrala valmyndigheten åläggs att verka för att alla valnämnder blir medvetnaom sina skyldigheter gentemot alla väljare, inte bara de friska och starka. Imotionen hemställs all som sin mening ger regeringen till känna vadsom anförts i motionen beträffande vallokalers anpassning till handikappadesbehov. Enligl 9 kap. 6 § vallagen skall kommunentillhandahålla lämpliga vallokaler. Någon annan föreskrift om vallokalernasbyggnadstekniska utformning finns inte i vallagen. I42 a § byggnadsstadgan (1959:612) finns en bestämmelse om alt de utrymmen ibyggnad lill vilka allmänheten har tillträde skall utformas så att de blirtillgängliga för och kan utnyttjas av personer vilkas rörelseförmåga KU 1978/79:31 5 ellerorienteringsförmåga är nedsatt lill följd av ålder, handikapp eller sjukdom.Bestämmelsen gäller dock endast vid ny- och ombyggnad av sådan byggnad lillvilken allmänheten har tillträde. anvisningar för valnämnderna framhålls särskilt allvallokalerna om möjligt skall förläggas lill byggnader som är så utformade atthandikappade personers möjligheter all rösta underiättas. I motionen 1976/77:564 föreslogs mot bakgrund avalt övervägande antalet väljare röstar personligen i vallokal på valdagen atten föreskrift skulle tas in i vallagen av innebörd att vallokalerna skulle varalätt tillgängliga för personer vilkas rörelseförmåga och orienteringsförmåga ärnedsatt till följd av ålder, handikapp eller sjukdom. Konstilutionsulskoltelföreslog i sitt av godkända betänkande (KU 1976/77:43) med anledningav denna motion och andra motioner om en översyn av vallagen m. m. att ensärskild utredning skulle tillsättas för en allmän översyn av vallagen. behandlar frågan omhandikappanpassade vallokaler i sitt delbetänkande Översyn av vallagen 1.Enligt kommittén är det naturligt att tolka bestämme}sen i 9 kap. 6 § vallagenom lämpliga vallokaler så att dessa om möjligt skall vara handikappanpassade.Kommittén anför vidare följande. Del är således ytterst angeläget att vallokalernaär handikappanpassade. Emellertid är kommittén medveten om att det inte inomalla valdistrikt finns lämpliga sådana lokaler att tillgå. F. n. finns detheller inte förutsättningar all genomföra sådana byggnadsmässiga förändringarav lokalerna atl de nämnda kraven kan vara uppfyllda t. ex. inför nästa val. Avovan angivna skäl finner kommittén ej möjligt all i ValL införa en allmän regelom alt de byggnader som nyttjas som vallokaler skall vara handikappanpassade.Kommittén är emellertid angelägen att framhålla vikten av atl valnämnderna bemödarsig om all i varje valdistrikt finna handikappanpassade vallokaler eller, omlämpliga sådana lokaler inte finns att tillgå, vallokaler som är sålättillgängliga som möjligt för handikappade väljare. Enligt kommitténs meningär det värdefullt om valnämnden, i samband med planeringen av valen, larkontakt med handikappråd i kommunen, där sådant finns, eller lokalahandikapporganisationer och inhämtar deras synpunkter på frågan om valet avlämpliga vallokaler. 1 den mån handikappanpassade vallokaler inte finns atltillgå bör man särskilt undersöka möjligheterna att, med tekniska hjälpmedeleller på annal sätt, ändock göra vallokalerna tillgängliga för handikappade. Vallagskommilléns ställningstagande har föranlettdelvis kritiska kommentarer från några av de remissinstanser som har yttrat sigöver kommitténs betänkande och vars yttranden redovisas i propositionen KU 1978/79:31 6 1978/79:171.Socialstyrelsen anser att det måste finnas en ovillkorlig rätt även för personermed svåra funktionshinder all utöva sin rösträtt i vallokalen. Del bör därförenligt i anvisningarna för valnämnden ingå som krav atl nämndeni de fall då vallokalen inte kan göras handikappanpassad, ställer personlighjälp eller tekniska hjälpmedel till förfogande. anför att delfortfarande finns etl antal postkontor som inte är handikappanpassade. Verketsträvar dock efter att i takt med tillgängliga resurser förse postkontoren medtekniska hjälpmedel för handikappade, när inte ombyggnad eller nybyggnad ärmöjlig. anser all vallagen inte behöver ändras om del imotiven till lagen och i senare utarbetade tillämpningsföreskrifter klart ochentydigt framgår att såväl vallokalen som den yttre miljön i anslutning tillvallokalen skall vara tillgängliga för personer vilkas rörelseförmåga ellerorienteringsförmåga är nedsatt lill följd av ålder, handikapp eller sjukdom.Rådet kan inie acceptera någon reservation som innebär alt vallokalerna endast"om del är möjligt" skall vara handikappanpassade. Föredragandenlar inte upp frågan om handikappanpassade vallokaler i proposilionen1978/79:171. Där anförs endast atl de frågor som behandlas i vallagskommitténsbetänkande och som inte berörs i propositionen torde få prövas när resultatetav kommitténs fortsalla arbete föreligger. Rättför icke registrerat parti att lägga ut valsedlar i postlokal I motionen 1978/79:572 av Per () föreslåsatl beslutar om en sådan ändring i vallagen att det blir tillåtet föricke registrerade partier som ställer upp lill val att lägga ut sina valsedlari lokal där poströstning äger rum. Enligt motionären är det uppenbart allprincipen om registrering av partibeteckning inte på något säu får hämma möjligheternaför nya och små opinioner att pröva sin styrka i val. Motionären framhåller atticke registrerade partier enligl vallagen får ställa upp i val och lägga utvalsedlar i vallokaler. De får dock inte lägga ut valsedlar i postlokal somanvänds för poströstning. Detta förefaller enligl motionären vara ettolycksfall i arbetet som nu bör rätta till. Nuvarandeordning m. m. Enligt 10 kap. 5 a § vallagen skall i anslutningtill lokal där poströstning äger rum eller i sådan lokal anordnas lämplig platsdär partier, som har fått sina partibeteckningar registrerade men varsvalsedlar inte tillhandahålls genom centrala valmyndighetens försorg enligl 6kap. 9 § vallagen, kan lägga ut partimarkerade valsedlar. Ett parti som harfått sin partibeteckning registrerad för val av landsting eller för val avkommunfullmäktige för dock inte lägga KU 1978/79:31 7 utvalsedlar på postanstalter som är belägna utanför den landstingskommun ellerkommun som anges i regisireringsbeslulet. I 6 kap. 9 § vallagen finns enbestämmelse om att valsedlar för partier som vid det senaste riksdagsvalet harfåll av rösterna skall finnas tillgängliga i varje lokal därröstning äger rum. I fråga om vallokal gäller den regeln att det i anslutningtill eller i lokalen skall anordnas lämplig plats där de partier som deltar ivalen kan lägga ut sina valsedlar (9 kap. 6 § vallagen). Valförrältaren skallse till atl väljarna har tillgång till valsedlar för partier som vid detsenaste riksdagsvalet har fått av rösterna i hela landet. Bestämmelsernai 10 kap. 5 a § om utläggning av valsedlar på postanstall tillkom år 1975.Dessförinnan hade väljarna i poströstningslokalerna tillgång lillpartimarkerade valsedlar för riksdagspartierna men inte för övriga partier. Iproposilionen 1975/76:55, vars förslag ligger lill grund för den nuvarandeordningen, uttalade föredraganden att tidigare begränsningar i servicen i frågaom tillgången på valsedlar berodde på praktiska överväganden. Begränsningarnahade emellertid på sina håll uppfattats som orättvisa. Föredraganden ansåg detmotiverat atl en viss förbättring genomfördes av den service som erbjuds deväljare som röstar på postanstalt. Föredraganden anförde vidare följande. När del gäller att utforma en ändrad ordning kanman inte bortse från de praktiska problem som postverket har pekat på. Redan deregler som infördes medförde sålunda problem med tillsynen. Det måstegivetvis antas atl dessa svårigheter skulle bli mer kännbara om varje parti somdeltar i valen fick rätt att lägga ut sina valsedlar på postanstalter över helariket. En sådan rätt skulle dessutom göra det myckel svårt atl på förhanduppskatta ens det ungefäriiga antalet valsedelstyper som skulle komma atlläggas ut. Slutligen måste självfallet kostnadssynpunkten beaktas. Motden angivna bakgrunden är det påkallat atl, åtminstone lill dess vidareerfarenheter har vunnits, gå försiktigt fram när del gälleratt ändra nugällande regler. Enligt min mening innefattar RSV:s modifierade förslag enlämplig lösning. Parti, som har låtit registrera sin partibeteckning, böralltså få rätt atl lägga ut partimarkerade valsedlar på de postanstalter därröstning anordnas. Som RSV har föreslagit bör den begränsningen gälla att partisom har fått sin partibeteckning registrerad endast för val av landstingsmäneller för val av kommunfullmäktige inte får lägga ut valsedlar på postanstallsom är belägen utanför den ifrågavarande landstingskommunen eller kommunen. anslöt sig i sitt avriksdagen godkända betänkande (KU 1975/76:24) till propositionens förslag. I motionen 1978/79:1084 av ()och () föreslås alt den pariamentariska kommitté som tillsattsför översyn av vallagen även bör behandla frågan om ett system med fastavalkretsmandal KU 1978/79:31 8 ochutjämningsmandat vid val till kommunfullmäktige i valkretsindelade kommuner. Imotionen anförs att ett nytt valsystem för val till landstingen tillämpades vid1976 års val. Det nya systemet innebär att 9/10 av mandaten i varje landstingär fasta valkretsmandal. De återstående mandaten är utjämningsmandat somanvänds för atl utjämna de avvikelser från ett lands-tingsproporiionelltriktigt valresultat som kan uppslå vid fördelningen av de fastavalkretsmandaten. Endast parti som erhållit minst 3 96 av rösterna i helalandstingskommunen deltar i mandatfördelningen. Någonmotsvarande ändring gjordes inte beträffande valen till kommunfullmäktige.Detta innebär bl. a. att den s. k. småpartispärren i kommunerna varierar medvalkretsindelningen. Den andel av rösterna som krävs för att erhålla mandat ifullmäktige varierar med antalet mandal i valkretsen. Enligt ell exempel somanförs i motionen var den faktiska spärren i kommuns störstavalkrets val 3,54 96. Enligt motionen har det efter såväl 1973 som1976 års val kunnat konstateras att del i vissa fall blivit en annan majoriteti kommunfullmäktige än vad som motsvaras av röstfördelningen mellan partierna. Imotionen 1978/79:1104 av m. fl. (m) föreslås aU vallagenändras så att valsystemet för val till kommunfullmäktige görs likvärdigt meddet som tillämpas vid landstingsvalen. Delär enligt motionärerna anmärkningsvärt att valsystemet vid val lillkommunfullmäktige inte är utformat på samma sätt som valsystemen vid riksdags-och landstingsvalen när det gäller småpartispärr och utjämningsmandat.Proportionaliteten får inte samma absoluta utslag i kommunfullmäktigvalen somi riksdags- och landstingsvalen. De olika sammanräkningsformerna ochvalsystemen gör det svårt för väljarna all bedöma den mandatmässiga effekten avetl valresultat. Valen lill kommunfullmäktige har också gettorimliga mandaieffekier i några kommuner. Kritiken mot det valsystem somanvänds vid kommunfullmäkiigvalen riktar sig enligt motionärerna mol del faktumatl valkretsarnas antal och storlek för så stor betydelse vidmandatfördelningen. I stora valkretsar med många mandat blir fördelningenrättvisare, medan små valkretsar med få mandat gynnar de stora partierna. Nuvarandeordning m. m. Enligt 2 kap. 9 § vallagen (1972:620) skall kommunför val av kommunfullmäktige indelas i valkretsar, om del i kommunen finnsflera än 24 000 röstberättigade invånare eller om kommunfullmäktige har minst51 ledamöter. Om antalet invånare i kommunen överstiger 6 000, får kommunenindelas i valkretsar. Annan kommun får indelas i valkretsar endast omsynneriiga skäl föreligger på grund av kommunens särskilt betydandeutsträckning eller liknande förhållanden. KU 1978/79:31 9 Valkrets får inte göras mindre än att den tilldelasminst 15 mandat. I den mån del kan ske utan olägenhet skall valkretsindelningenockså utformas så att antalet mandat för hela kommunen blir lika fördelatmellan valkretsarna. Samtligamandat i kommunfullmäkiigvalen besätts sålunda med kandidater som har valts ivalkretsarna. Någon särskild småpartispärr finns inte. Frågan om utjämningsmandat i de kommunala valenbehandlades av kommunalvalskommillén. Kommittén föreslog i sitt betänkande (SOU1971:4) Kommunala val alt etl system med utjämningsmandat och småpar-lispärrskulle införas vid såväl landstings- som kommunfullmäkiigvalen. Förslagel leddei fråga om kommunfullmäktigvalen inte till lagstiftning. I proposilionen1975:101 med förslag lill nytt valsystem vid landstingsval, m. m. anfördeföredraganden atl valsystemet vid kommunfullmäktigvalen redan fyllde högtställda krav på proportionalitet. Sonh en ytterligare förstärkning avproportionaliteten föreslogs i proposilionen att minimiantalet mandat per valkretsskulle ökas från tio till femlon. Proposilionen, som föregåtts av enöverenskommelse mellan de fyra största riksdagspartierna, antogs av (KU 1975:19, rskr 1975:227). Fråganom utjämningsmandat i kommunfullmäkiigvalen aktualiserades vid 1976/77 årsriksmöte i fiera motioner (m, fp, vpk). I sitt enhälliga och av riksdagengodkända betänkande anförde konstitutionsutskoitet (KU 1976/ 77:23) bl. har ställt sig bakom denordning som gäller för valen till kommunfullmäktige. Den bättre garanti förproportionaliteten som därigenom tillskapats är ägnad att ytterligare förslärkadet representativa systemet i kommunerna. Med endast ett vals erfarenhet anserutskottet det vara för tidigt alt på nytt utreda frågorna om utjämningsmandatoch småpartispärr vid kommunfullmäktigvalen. I samband med behandlingen av förslaget till nykommunallag (prop. 1975/76:187) avstyrkte konslilulionsutskollet (KU1976/77:25) ånyo ett motionsyrkande (vpk) som syftade bl. a. till ett nyttvalsystem i kommunerna. Utskottet hänvisade till det tidigare nämndabelänkandet och följde utskoltels förslag (rskr 1976/77:148). Enmotion med samma innehåll som motionen 1978/79:1084 väcktes . Denbehandlades av i samband med propositionen 1978/79:48 omändring i vallagen. I sill betänkande, som godkändes av , anfördekonstitutionsutskottet (KU 1978/79:15) att motionsyrkandet hadeberöringspunkter med personvals- och valkretsulred-ningens arbete. Enligt utskottetborde resultatet av remissbehandlingen av personvalsulredningens förslag ochfrågans beredning inom avvaktas, innan ytterligareutredningar inom samma område företas. Utskottet anförde vidare bl. KU 1978/79:31 10 Beträffande frågan om utjämningsmandat vid val tillkommunfullmäktige får utskottet också hänvisa till au nuvarande ordningtillkommit som ell led i en överenskommelse mellan de fyra största partierna år1975.