bet · G201UbU44 · 1978-12-31 00:00:00 — Vissa förändringar i de regler som gäller förutbildningsbidragen för doktorander bör genomföras. Det ankommer på regeringenatt besluta om dessa förändringar. Utbildningsbidrag för doktorander bör kunna utgä underhela normalstudietiden för doktorsexamen, dvs, . Studerande sombedriver deltidsstudier bör kunna uppbära del av utbildningsbidrag.Utbildningsbidrag bör i sådana fall kunna utgå som motsvarar fyraårs heltidsstudier. För att motverka en stark splittring av resurserna ochorimligt långa studietider bör dock utbildningsbidrag aldrig kunna utgå underlängre tid än , dvs. för vad som motsvarar halvtidsstudier. Det bör dockvara möjligt för en studerande att under en del av utbildningen uppbära lägst25% av helt utbildningsbidrag. Studerande med helt utbildningsbidrag bör endast iundantagsfall medges fullgöra undervisning eller annat arbete som överstiger10% av full tjänst. Denna begränsning bör gälla oavsett arbetets karaktär. Fören sådan skärpning i förhållande till nu gällande bestämmelser talar att tvingandeekonomiska skäl endast undantagsvis torde kunna anföras för mer omfattandeförvärvsarbete. Erfarenheternasedan utbildningsbidragen infördes har UbU1978/79:44 56 visat att tillämpningen av sjuk- och föräldraförsäkringenför studerande som uppburit utbildningsbidrag inte fungerat tillfredsställande. Studerande inomforskarutbildning vid högskoleenhet kan få studiestöd i form av ett bidragkallat utbildningsbidrag för doktorander. Sådant utbildningsbidrag kan ocksåutgå till studerande inom forskarutbildning vid i inom forskarutbildning utgår vidare till innehavare av assistent-och amanuenstjänst genom att dessa tjänster inrymmer ett stipendiemoment.Studiestöd i form av studiemedel slutligen utnyttjas enligt undersökningar somgjorts av FUN endast i obetydlig utsträckning av studerande inom forskarutbildning. FUN har föreslagit att assistent- och amanuenstjänsterna inuvarande form avvecklas och ersätts med en ny typ av halvtidstjänst somassistent. Den nya tjänstetypen bör enligt utredningens förslag vara förenadmed utbildningsbidrag för doktorander, vilket därvid skall utgå med hälften avfullt bidrag. Regeringen har funnit att frågan om de forskarstuderandesstudiefinansiering behöver prövas ytterligare. Tills vidare bör enligt propositionenutbildningsbidragen bibehållas liksom assistent- och amanuenstjänsterna.Utskottet har inte funnit någon anledning till erinran häremot. Utskottet harinhämtat att lärartjänstutredningen bedriver sitt arbete med sikte på att detskall kunna avslutas . Innevarande budgetår finns I 360utbildningsbidrag för doktorander. Regeringen föres\kr ätt antalet ökas med 75till 1435, Kostnaden förde nya bidragen beräknas till 3,4 milj, kr. Utskottettillstyrker regeringens förslag. Hemställan i fråga om medelsanvisning förutbildningsbidrag /80 gör utskottet i det följande underavsnittet Vissa medelsanvis-ningsfrågor. Med hänvisning till vad utskottet nu anfört om det uppdragsom lärartjänstutredningen fått avstyrker utskottet motionen 1978/79: 2233yrkandet 5, Utbildningsbidragens/oz-t/e//»'/?mellan fakultetsområden fastställs av regeringen, medan fördelningen mellanläroanstalter fastställs av UHÄ. Vid varje fakultet fördelasutbildningsbidragen på person av fakultets- eller sektionsnämnden, 1 dessaavseenden föreslås inga ändringar i propositionen. Enligt motionen 1978/79:2230 (yrkandet 7) kan man inteavstå från att använda utbildningsbidragen som ett medel att mer eller mindretemporärt främja rekryteringen till forskarutbildning inom områden till vilkarekryteringen är svag. Som särskilt stark framstår, menar motionärerna,bristen på utbildningsbidrag inom teknisk fakultet. Av de 75 nyautbildningsbidragen bör därför merparten gå till den tekniskaforskarutbildningen. UbU1978/79:44 57 Föredragande statsrådet hävdar attsyftet med utbildningsbidragen i första hand bör vara att rekrytera och ta tillvara forskarbegåvningar oavsett inriktning, inte att styra forskningen tillvissa ämnen. Utskottet erinrar om att FUN föreslagit attutbildningsbidragen mer direkt än vad som f, n, sker skall användas som ettinstrument för dimensioneringen av forskarutbildningen inom olika områden.Utskottet delar för sin del den uppfattning som föredraganden redovisat, dvs,att uppnå en styrning av forskningen till vissa ämnesområden är intehuvudsyftet med utbildningsbidragen. Detta bör emellertid inte hindra attbidragens fördelning på fakultetsområden görs också med visst hänsynstagandetill de mera speciella behovssituationer som från tid till annan kan föreligga.Utskottet och har tidigare - under såväl innevarande som tidigareriksmöten - betonat betydelsen av matematisk-naturvetenskaplig forskning ochteknisk forskning. Med denna utgångspunkt har utskottet den uppfattningen attfördelningen av de 75 nya utbildningsbidragen bör göras under särskilthänsynstagande till de behov av utbildningsbidrag som redovisas från dessaforskningsområden. Utskottet föreslår att som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet sålunda anfört med anledning av yrkandet 7i motionen 1978/79: 2230, Vad som i propositionen förordats ifråga om den tid under vilken utbildningsbidrag skall få utgå bör av riksdagengodkännas. Enligt nu gällande bestämmelser fårstuderande som uppbär utbildningsbidrag endast om särskilda skäl föreliggerunder ett läsår fullgöra mer än 100 timmars schemalagd lärartjänstgöring ellermer än 200 timmars annat arbete. Den studerande får dock alltid innehaförtroendeuppdrag inom facklig organisation eller studentorganisationer, 1 propositionen föreslås den ändringen att studerande medhelt utbildningsbidrag endast i undantagsfall får medges fullgöra undervisningeller annat arbete som överstiger av full tjänst. Denna begränsning skallgälla oavsett arbetets karaktär. För skärpningen i förhållande till nu gällandebestämmelser talar, framhåller föredraganden, att tvingande ekonomiska skälendast undantagsvis torde kunna anföras för mer omfattande förvärvsarbete, I motionen 1978/79:2234 hemställs (yrkandet 8) attriksdagen avslår regeringens förslag om begränsning av möjligheterna förstuderande med utbildningsbidrag att ta arbete vid sidan av studierna.Motionärerna menar att utbildningsbidragen är låga och påpekar attmöjligheten att finansiera studierna för de flesta studerande har en avgörandebetydelse för beslut att övergå till forskarutbildning. Utskottet har redovisat att lärartjänstutredningensarbete nu kan förväntas vara avslutat före innevarande års utgång. Nuvaranderegler för utbildningsbidragen prövas jämlikt tilläggsdirektiv av utredningen.Enligt utskottets mening talar övervägande skäl mot att denna prövningföregrips UbU1978/79:44 58 genom att nu beslutar om ändring av reglerna.Utskottet avstyrker därför regeringens förslag härom och biträder sålundayrkandet 8 i motionen 1978/79:2234, De som åtog sig läraruppgifter viduniversitetsfilialerna och därigenom gjorde det möjligt att starta dessa -och sedan stannat kvar som lärare vid de nya högskoleenheterna har enligtmotionen 1978/79:2235 i många fall fått uppleva en negativ effekt av sittåtagande. De har inte fått ekonomisk möjlighet att avsluta sinforskarutbildning, I motionen föreslås att 1,5 milj, kr, anvisas nästa budgetärsom forskningsbidrag till nämnda lärare. Utskottet är inte berett tillstyrkadenna medelsanvisning. Utskottet förutsätter att lärartjänstutredningenuppmärksammar problemet och kommer att lägga fram förslag om hur ifrågavarandelärares berättigade önskemål om ekonomiska bidrag för avslutande avforskarutbildning skall kunna tillgodoses. Till medelsanvisningen återkommerutskottet i ett senare avsnitt, I propositionen 1978/79:119framhåller föredragande statsrådet att till-lämpningen av sjuk- ochföräldraförsäkringen för studerande som uppbär utbildningsbidrag inte fungerartillfredsställande. Frågan behandlas också i motionen 1978/79:2230 (yrkandet8), Motionärerna yrkar att som sin mening skall ge regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om utbildningsbidragens samordning med sjuk-och föräldraförsäkringen. 1 propositionen 1978/79:162 om sjukförsäkringsförmåner vidarbetsmarknadsutbildning och vissa vuxenstudier, m, m., vilken i nuifrågavarande del behandlats av socialförsäkiingsutskottet i betänkandet SfU1978/ 79: 21, har lagts fram förslag avseende bl. a. samordningen avsjukpenning-förmånerna och utbildningsbidraget för doktorander. Socialförsäkringsutskottetanför i nämnda betänkande bl, a, (s, 11-12) följande, 1 två motioner som väckts under den allmänna motionstideni år har frågan omförbättrat stöd till studerande under sjukdom tagits upp. Motionärernai motionen 701, och , har begärt ett förslag frånregeringen som tillgodoser behovet av ett ekonomiskt skydd vid sjukdom såvälunder som efter studieperioden för doktorander med utbildningsbidrag.Sistnämnda motionärer framhåller att försörjningen under sjukdomsperiodenskulle kunna tryggas antingen genom att den studerande får sinsjukpenninggrundande inkomst fastställd på grundval av utbildningsbidrageteller genom att utbildningsbidraget får uppbäras under sjukperiod som infallersåväl som efter dennas slut. Vad härefter gäller förmånerna tilldoktorander under sjukdom har dessa förmåner alltsedan utbildningsbidragen tillden nämnda studerandegruppen infördes genom beslut vid 1975/(prop. 1975/76:128, UbU 28, rskr 380) överensstämt med de förmåner somtillkommit studerande med särskilt vuxenstudiestöd. I den förevarandepropositionen har som nämnts föreslagits att doktorander liksom studerande medsärskilt vuxenstudiestöd skall få behålla den sjukpenninggrundande inkomstenunder studietiden. Däremot berörs inte frågan om vidgade möjligheter för UbU 1978/79:44 59 doktorander att få behålla utbildningsbidraget undersjukdom. Utskottet anser det rimligt att de föreslagna förbättringarna i stödetunder sjukdom m.m. till studerande med särskilt vuxenstudiestöd även skalltillkomma doktorander och förutsätter att regeringen vidtar erforderligaändringar i förordningen (1976:536) om utbildningsbidrag till doktorander.Några längre gående förändringar i gällande bestämmelser är däremot utskottetf. n, inte berett föreslå. Utskottet vill emellertid erinra om att frågan omförmåner för studerande under sjukdom kommer att bli uppmärksammad inom olikautredningar. Sålunda kommer enligt vad som uppgivits i propositionen1978/79:119 om vissa frågor rörande forskning och forskarutbildning frågan omsjukförmåner för doktorander att prövas av lärartjänst-utredningen (U 1977:04).Frågan om sjukförsäkringsskydd efter studietidens slut har, såsom påpekats iden nu förevarande propositionen, samband med sjukpenningkommitténs (S1978:04) pågående översyn av sjukpenningförsäkringen. (U 1975:16) slutligen skall enligt sina direktiv belysa frågan omsjukförsäkringsskyddet för studerande med studiemedel. Med hänsyn till attbestämmelserna om studiemedel vid sjukdom i huvudsak överensstämmer med vad somgäller vid sjukdom för doktorander med utbildningsbidrag kanstudiestödsutredningens förslag antas få betydelse även för doktorander. Vad utskottet förordat om ändring i bestämmelserna omutbildningsbidrag till doktorander under sjukdom m. m, bör med anledning avmotionen 701 ges regeringen till känna. har (rskr 1978/79:299)beslutat i enlighet med socialförsäkringsutskottets förslag. anser emellertid att bestämmelsernaför utbildningsbidrag till doktorander också bör ändras så att en ytterligaresamordning med föräldraförsäkringen uppnås. Utskottet föreslår att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört med anledning avmotionen 1978/79: 2230 yrkandet 8, 1 detta sammanhang vill utskottet tillbehandling ta upp frågan om kompensation för sjuklön m, m, som betalats frånforskningsanslag. Enligt lagen om allmän försäkring erhåller arbetstagaresjuk- eller föräldrapenning från under sjukdom ellerföräldraledighet. För flertalet statligt anställda arbetstagare gäller genomkollektivavtal bestämmelser om s. k, arbetsgivarinträde. Fr, o. m, den 1 juli1974 är arbets-givarinträde obligatoriskt även för personal som avlönas genomforskningsanslag och donationsmedel. Ärbetsgivarinträdet innebär att det vid sjukdom ochföräldraledighet i stället för sjuk- eller föräldrapenning utgår lön frånarbetsgivaren. Staten kompenseras för sitt arbetsgivarinträde genom att deallmänna försäkringskassorna betalar in till de sjuk-och föräldrapenningar som belöper på anställda vid statliga myndigheter.Försäkringsersättningarna, som för innevarande budgetår beräknats uppgå tillca av de statliga myndigheternas löneutbetalningar, tillgodoförsstatsbudgeten som inkomst. UbU1978/79:44 60 Vid beräkning av statligamyndigheters anslag till lönekostnader beaktas de socialaarbetskraftskostnaderna genom ett särskilt lönekostnadspålägg (LKP), Pålägget,som är avsett att täcka dels de generella avgifter som samtliga arbetsgivareenligt lag har att erlägga, dels de kostnader i övrigt som är förknippade medde statliga anställningsförmånerna, fastställs av regeringen till viss procentav utgivna löneförmåner. Procentsatsen, som för innevarande budgetår beräknatstill , är enhetlig för samtliga myndigheter. När lönekostnadspålägget fastställs tar man hänsyn tillatt staten uppbär den nämnda försäkringsersättningen frånriksförsäkringsverket. Pålägget reduceras nämligen i motsvarande mån. För verksamheter finansierade med gåvo- och donationsmedelsom överlämnats till statlig myndighet gäller samma bestämmelser som förstatliga myndigheter. Detta innebär att från gåvo- och donationsmedel bestridsförutom lönekostnader också sociala kostnader till ett belopp som även detreduceras med hänsyn till försäkringsersättningen från . Såväl lönekostnadspålägget som försäkringsersättningenfrån tillförs . m, ochanvänds för att gemensamt täcka de sociala arbetskraftskostnaderna, däriblandarbetsgivaravgiften till sjukförsäkringen. Nuvarande metod att kollektivt tillföra statligamyndigheter sjukförsäkringsersättningen från ochsamtidigt i motsvarande mån reducera myndigheternas lönekostnadspålägg får bl.a. den effekten att endast myndigheter med genomsnittlig sjukfrånvaro erhålleren helt rättvisande kompensation. Övriga myndigheter blir antingen över- ellerunderkompenserade. Forskningsverksamheter som arbetar med en begränsad tids-och kostnadsram kan naturligtvis av nämnda skäl bli under-kompenserade om deanställda ofla är sjuka eller föräldralediga. Inom de enskilda myndigheternakan däremot en utjämning beräknas ske. Metoden är administrativt enkelatt tillämpa, vilket är en fördel för myndighetskollektivet som sådant. Skulleman skilja ut de försäkringsersättningar, som hänför sig till anställda somavlönats med t. ex, gåvo- och donationsmedel, skulle följden bli en ökadadministration såväl för försäkringskassorna som för de berörda myndigheterna.Dessutom måste gåvo-och donationsmedlen belastas med ett högrelönekostnadspålägg för att täcka bortfallet av försäkringsersättning , m, I en motion till , vilken hänvisades tillutbildningsutskottet, begärdes åtgärder i syfte att komma till rätta med dendubbla ekonomiska belastning, som enligt motionären drabbade forskningsanslageni de fall anställd personal var sjuk- eller föräldraledig. Utbildningsutskottetansåg i sitt av godkända betänkande 1975/76:10 (rskr 1975/76:37) attfrågan - med hänsyn till att det statliga arbetsgivarinträde! UbU1978/79:44 61 gjorts obligatoriskt efter på personal medlön som bestrids av donationsmedel och anslag från forskningsråd - borde bliföremål för prövning av regeringen och därefter underställas förbeslut. har därefter vid såväl /76 somriksmötet / 77 på förslag av socialförsäkringsutskottet (SfU 1975/76:13 och1976/ 77:23) avslagit motionsyrkanden, som syftat till att forskningsverksamhetersom finansieras med gåvo- och donationsmedel skall tillgodoföras deförsäkringsersättningar som hänför sig till den för verksamheten anställdapersonalen. har därvid hänvisat till den vid /76begärda översynen, 1 den vid /78 väckta motionen 1977/78: 542aktualiserades ånyo frågan om kompensation för gåvo- och donationsmedel som tasi anspråk för lön vid sjuk- och föräldraledighet. 1 motionen begärde motionärenatt en bestämmelse av följande innebörd skall införas. När personal, somavlönas genom enskilda forskningsanslag överlämnade till högskolas förvaltning,är sjuk- eller föräldraledig skall ett belopp motsvarande det försäkringskassatillför eller beräknas tillföra statsverket överföras från högskolansavlöningsanslag till det ifrågavarande forskningsanslaget. anför i betänkandet SfU1978/79:8 avslutningsvis följande. Som framgår av det anförda harriksdagen tidigare begärt att frågan om hur ifrågavarande forskningsverksamhetkan kompenseras när personalen är sjuk- eller föräldraledig skall prövas avregeringen. Utskottet, som förutsätter att denna prövning kommer till stånd,anser att man i detta sammanhang får överväga om den av motionären anvisadelösningen är lämplig. Någon åtgärd anser utskottet inte påkallad. anser attriksdagen med bifall till motionerna 1978/ 79: 265 och 1978/79: 917 nu börbegära att regeringen vid /80 för redovisar deundersökningar som gjorts för att finna en lösning på problemet och omn-iöjligt framlägger förslag - om så befinns lämpligt eller nödvändigtalternativa förslag som får ta ställning till. Utskottet menaralltså att det bör vara möjligt att lösa även denna fråga. Propositionen (s. 60-62). Dagensförhållanden när det gäller dimensioneringen av forskarutbildningen äringalunda idealiska. Det torde stå klart att en bättre planering avforskarutbildningen skulle vara högst angelägen. Det gäller här långa ochdyrbara utbildningar, och ur både individernas och samhällets synpunkt är detviktigt att undvika felsatsningar. Regeringen kommer att uppdra åt UHÄ att belysamöjligheterna att genom olika modeller förbättra planeringen avforskarutbildningens dimensionering. UHÄ bör som en första etapp av uppdragetredovisa vilken UbU 1978/79:44 62 ellervilka olika modeller som bör prövas och hur en försöksverksamhet bör utformas.Försöksverksamheten bör sikta till att klarlägga dels samarbetsformer ochplaneringsmetoder, dels vilket underiag som behövs för en aktiv planering föratt tillgodose såväl arbetslivets som samhällets behov i övrigt av forskninginom skilda områden. Försöken bör helst omfatta ett helt forskningsområde (eneller flera fakulteter). måste ett studium göras av arbetsmarknadenför olika typer av forskarutbildade i landet. I uppdraget till UHÄ bör ingå atti samråd med andra berörda myndigheter komma med förslag om hur bl. a,sektorsorganens behov av forskamt-bildad personal bäst skall kunna beaktas vidplaneringen av forskning och forskarutbildning inom högskolan. Utskottet finner i likhet med föredragandestatsrådet att en relativt omfattande försöksverksamhet av det slag somförordas i propositionen bör genomföras innan beslut kan tas om hur en nyplaneringsordning för forskarutbildningens dimensionering bör utformas. Utskottetanser det också väsentligt att beslutsunderiaget förbättras i vad gäller t. ex.statistisk information om rekryteringsunderlaget för forskarstudier och om deforskarstuderande. Frågor om FoU-statistik och -registrering har utskottetbehandlat under ett särskilt avsnitt i det föregående. Samverkanmed FoU utanför högskolan Propositionen (s. 62-68), Högskolan samverkar i dagmed FoU utanför högskolan genom externt finansierade forskningsprojekt somföriäggs till högskolan, genom forskarutbildning i samarbete med institutionersom bedriver forskning samt genom deltids- eller korttidsanställning av forskaresom huvudsakligen är verksamma utanför högskolan. Intensifiering ochvidareutveckling av dessa kontakter främjas inte i första hand genomföreskrifter från riksdag och regering. Det är angeläget att berörda myndigheterså långt möjligt försöker stimulera olika former av samverkan mellan forskningoch forskarutbildning inom högskolan och forsknings- och utvecklingsarbeteutanför högskolan. Genomforskningssamverkan skall högskolans egen verksamhet tillföras nyaverksamhetsområden, nya forskningsinriktningar. Detta får inte leda till attexterna FoU-intressen får ett avgörande inflytande över inriktning ochutförande av forskningen och forskarutbildningen inom högskolan. Pågrundval av riksdagsbeslut med anledning av prop. 1968:68 har STU, med börjanår 1969, inrättat kontaktsekretariat vid universiteten i , ,och , tekniska högskolan i , ochhögskolan i . Kontaktsekretariaten skall främja kontakterna mellanhögskoleforskningen och näringslivet till gagn för båda parter. Det innebär attnäringslivet, särskilt småföretagen och uppfm- UbU1978/79:44 63 narna, skall stimuleras att i sin produktutvecklinganvända de resurser som finns vid högskoleenheter och andra forskningsinstitut,Konstaktsekreta-riaten skall också medverka till att resultaten frånhögskoleforskningen ges en praktisk tillämpning i näringslivet. Budgetåret1978/79 har STU beräknat ca 1,7 milj, kr, för basverksamheten vid samtligasekretariat. Härtill kommer planerad förstärkning av sekretariaten för enproduktutvecklingsservice, STU bedriver genom kontaktsekretariaten inom det tekniskaområdet en verksamhet som behövs för all forskning inom högskolan och kontaktsekretariatensbasorganisation bör föras över till högskolan och knytas till högskoleenhetermed fast forskningsorganisation. Häri inbegripes då inte den verksamhet somavser ren produktutvecklingsservice. Denna bör även fortsättningsvisfinansieras via STU:s anslag. Kontaktsekretariatens verksamhet bör kunnaomfatta all verksamhet inom högskolan. FUN har redovisat en radförslag som syftar till utökade kontakter mellan högskolan och skilda delar avsamhället. Vissa av dessa förslag är enligt föredragande statsrådet möjliga attgenomföra redan enligt de regler som gäller . Andra ankommer det påberörda myndigheter att beakta. Några av FUN:s förslag berör annatutredningsarbete, bl. Beslut i sådana frågor som berörpågående utredningars arbete bör inte tas innan dessa avslutat sitt arbete. I F0SäM:s arbeteingår försöksverksamhet med näringslivskontakt för forskare. Under ett halvttill frigörs forskare som deltar i försöksverksamheten från sinaordinarie arbetsuppgifter för att med bibehållen lön kunna gå ut till små ochmedelstora företag eller myndigheter för att studera deras arbete och delta iproblemlösning och planering. Denna försöksverksamhet ger enligt motionen1978/79: 2232 (yrkandet 1) redan nu intryck av att utvecklas positivt. Den börvidgas till att gälla flera vetenskapliga områden. Med näringslivskontakt börenligt motionärerna menas inte bara företagsanknytning utan även verksamhet t.ex, vid offentlig förvaltning, inom kultursektorn eller som egenföretagare.Syftet med utvidgningen skall vara att skapa förutsättningar för forskaresövergång till praktisk verksamhet och att ge dem tillfälle att skaffa sigkunskaper om problem som är både praktiskt angelägna och vetenskapligtrelevanta. Kommittén bör få tilläggsdirektiv enligt dessa riktlinjer. Enligt utskottets uppfattning ryms motionärernas önskemålom vidgad försöksverksamhet med näringslivskontakt väl inom de direktiv som FOSAMredan har. Det är således möjligt att sluta avtal om sådan verksamhet som tasupp i motionen under förutsättning att de praktiska förutsättningarnaföreligger. Yrkandet 1 i motionen 1978/79: 2232 påkallar således inte någonåtgärd. Enligt vad utskottet inhämtat har utredningen slutit tolvavtal om försöksverksamhet. Två av dessa gäller . UbU 1978/79:44 64 FUN har föreslagit att de nuvarandekontaktsekretariaten vid universiteten i , , och ,tekniska högskolan i , samt högskolan iLuleå skall föras över från STU till högskoleorganisationen och knytas tillregionstyrelserna. Verksamheten föreslås därvid byggas ut så att den omfattarhela högskolan och riktar sig till alla delar av samhället. Remissinstanserna har i flertalet fall tillstyrktöverföringen men inte förslaget att sekretariaten skall knytas tillregionstyrelserna. De föreslår i stället anknytning till högskoleenhet. STUavvisar förslaget om överföring.