bet · G201SfU16 · 1978-12-31 00:00:00 — För /80 föreslås i propositionen att detmaximala beloppet för inkomstprövat tillägg räknas upp frän . och för behovsprövat tillägg frän . i månaden.Den inkomstgräns vid vilken det inkomstprövade tillägget börjar reducerasföresläs bli oförändrad, , medan däremot den s.k. övre reduktionsgränsen,dvs. den gräns där en kraftigare reduktion än tidigare av tillägget inträder,, föreslås höjd till . föreslås den inkomstgräns sominte får överstigas för att behovsprövat tillägg skall kunna utgå, höjd frän38000 kr. Slutligen föreslås att inackorderingstillägget höjsfrån . och resetilläggen frän 115, 150, 190, 220,265, . till 130, 165, 210, 250, 290, . för avstånd omresp. 6, 13, 19, 27, . Motionärerna i motionen 506 av m.fl. anserdet nödvändigt att höja även inkomstgränsen för oreducerat inkomstprövattillägg och begär att den fastställs till . m. fl. anser imotionen 597 att inkomstgränsen i fråga bör höjas till , detinkomstprövade tilläggets maximala belopp räknas . ochåldersgränsen för att få tillägget, f. n. , sänkas till . Sistnämndamotionärer förordar vidare en höjning av det behovsprövade tilläggets maximalabelopp till . och av inkomstgränsen för tillägget till . I propositionen har som nämnts föreslagits sådanaförbättringar av studiehjälpen som ansetts motiverade av kostnadsutvecklingen.Mot bakgrund av det statsfinansiella läget får dessa förslag enligt utskottetsmening anses skäliga. Utskottet biträder därför propositionen i nu behandlade delaroch avstyrker bifall till de förenämnda yrkandena i motionerna 506 och 597. Motionärerna i motionen 597 framför också förslag om attinackorderingstillägget skall höjas från nuvarande . imånaden och att den till inackorderingstillägget knutna förmånen av friahemresor skall utvidgas till att avse ersättning för resor med flyg tio gångerper år i de fall eleverna har längre resväg än frän hemorten. Som inledningsvis nämnts har studiestödsutredningennyligen lagt fram förslag i fråga om gymnasieskolelevernas resor ochinackorderingskostnader. Innebörden av förslaget är att ansvaret för dessaelevers resor och inackordering skall överföras från staten tillprimärkommunerna och att huvuddragen i gällanderegler för de statliga rese- och inackorderingstilläggen, inkl. fria hemresor,skall läggas till grund för verksamheten efter överföringen. Utredningenföreslår beträffande inackorderingstillägget bl. a. att tilläggets grundbeloppskall höjas till . och att beloppet för tillägget skallanpassas till bostadskostnadsindex. Beträffande förmånen av fria hemresor förinackorderade SfU1978/79:16 14 elever erinrar utredningen om att centralastudiestödsnämnden (CSN) utvärderat försöksverksamheten medsådana resor och föreslagit dels att verksamheten permanentas, dels attförmånen förbättras bl. a. genom att ersättning för flygresa utgår tillGotlandselever som går i skola pä fastlandet, till elever som har minst 80 milmellan skolort och hemort och kan utnyttja flyg samt i vissa ytterligare fall. Förslagen beträffande gymnasieelevers resor ochinackorderingskostnader bereds f. n. inom . Utskottet, somerinrar om att i tjol pä förslag av utskottet (SfU 1977/78: 18)betonade angelägenheten av att CSN:s utvärdering av systemet med fria hemresorskedde så att en anpassning av syftet med resorna kunde uppnås, anser att dennaberedning bör avvaktas innan utskottet tillstyrker längre gående förbättringarav stödet till inackorderade elever än vad som föreslås i propositionen.Utskottet avstyrker därför bifall till motionen 597 även i nu nämnda delar. Skillnaden i de ekonomiska villkoren för å ena sidanungdomar som genomgår bristyrkesutbildning inom arbetsmarknadsutbildningen medutbildningsbidrag och ä andra sidan ungdomar som genomgår motsvarandeutbildning i gymnasieskolan och erhåller studiehjälp berörs i två motioner.Motionärerna i motionen 359 av m. fl. finner det otillfredsställandeatt utbildningsstödet blir beroende av vem som är huvudman för verksamheten ochanser därför att bestämmelserna bör ändras så att alla som utbildar sig i yrkenmed påtaglig brist på arbetskraft får likvärdiga ekonomiska villkor. I motionen1241 av påtalar motionären att skillnaderna i förmåner vid deolika utbildningarna medför en styrning från reguljär utbildning igymnasieskola med därav följande vakanser i utbildningsplatserna till annan mertillfällig arbetsmarknadsutbildning. Motionären begär att en översyn skall skeav reglerna för ekonomiskt stöd till ungdomar vid olika former av utbildningoch praktik, t. ex. genom att studiestödsutredningen får tilläggsdirektivhärom. Bakom de betydligt förmånligare ekonomiska villkoren inomarbetsmarknadsutbildningen jämförda med villkoren vid gymnasial utbildningligger arbetsmarknadspolitiska prioriteringar. Utbildningsbidraget till eleverunder är förbehållet dem som befinner sig i en arbetsmarknads-mässigtsvår situation; ungdomar som är flyktingar, handikappade ellerförsörjningspliktiga mot barn eller som är berättigade till kontant arbetsmarknadsstöd.Effekterna av skillnaderna i de båda bidragsformerna har uppmärksammats itilläggsdirektiven till studiestödsutredningen. Departementschefen framhålleri direktiven bl. a. att del fordras en klar gränsdragning mellanarbetsmarknadsutbildningens uppgifter och ungdomsskolans för att inte uppenbaraorättvisor skall uppstå mellan olika ungdomsgrupper. Risken finns, menar han,att ungdomar inte söker sig direkt till gymnasieskolan utan i stället efter entids arbetslöshet söker få sina utbildningsbehov tillgodosedda inomarbetsmarknadsutbildningen. SfU1978/79:16 15 lertid inte nu beredd att förorda en höjning avstudiestödet till en sådan nivå att den kan - i vart fall för de mest behövandeeleverna - konkurrera med utbildningsbidraget. Utredningen bör emellertid,framhåller departementschefen, vara oförhindrad att närmare analyseraeffekterna av en sådan höjning och den bör överväga tänkbarautvecklingsmöjligheter för studiehjälpen och bl. a. utreda möjligheterna attupprätta en plan för en stegvis höjning av stöden. Utredningen bör vidare isina kostnadsberäkningar särskilt beakta i vilken utsträckning sådanaförbättringar inom studiehjälpen kan medföra besparingar på detarbetsmarknadspolitiska området. Genom det anförda anser utskottet att syftet medmotionerna 359 och 1241 är tillgodosett, och utskottet avstyrker bifall tilldesamma. Studiemedel utgår tillheltidsstuderande med 7,av basbeloppet för varje studieperiod ,medan deltidsstuderande erhåller samma belopp för en 30-dagarsperiod. Dettainnebär att studiemedlen för ett normalläsår uppgår till av basbeloppetför heltidsstuderande och till ett hälften så stort belopp fördeltidsstuderande. Den övervägande delen av studiemedlen äråterbetalningspliktig. Bidragsdelen utgör f. n. för enheltidsstuderande per normalläsår, eller 11,av de totala studiemedlen. studerande barn, kan barntillägg utgå av basbeloppet. Barntilläggetär i sin helhet återbetalningspliktigt. Studiemedlen utgår efter en prövning mot egen och iförekommande fall makes ekonomi. Prövningen för den som studerar heltid per kalenderhalvår medför reduktion av studiemedlen när den egnainkomsten överstiger av basbeloppet och makens inkomst av basbeloppetper kalenderhalvår. Makarnas förmögenhet påverkar också studiemedlens storlek. Återbetalningen av studiemedlen sker genom årligaavgifter. Återbetalningsbeloppet fördelas jämnt över återbetalningstiden, somi regel sträcker sig . Uppskov med återbetalningen kan beviljas omdet s. k. avgiftsunderlaget, som beräknas med hänsynstagande till den återbetalningsskyldigesoch i förekommande fall makes ekonomi, understiger tre och ett halvt basbelopp.För är efter det den avgiftsskyldige fyllt 65 är föreligger ingenavgiftsskyldighet. Inom studiemedelsområdet föresläs i propositionen attytterligare ett steg skall tas i den avveckling av prövningen mot makes ekonomivid tilldelningen av studiemedel som påbörjades under /78.Förslaget innebär att fribeloppet för makes inkomst höjs till avbasbeloppet per kalenderhalvår. Krav på ytterligare förbättringar inomstudiemedelssystemet framställs i ett flertal motioner. m. fl.yrkar i motionen 506 att fribeloppet för egen inkomst vid tilldelningen avstudiemedlen skall höjas för heltids- SfU1978/79:16 16 studerande till och för deltidsstuderande till etthäremot svarande belopp. För att täcka kostnaderna härför och för förslagetovan om höjning av inkomstgränsen för det inkomstprövade tillägget föreslås attriksdagen anvisar medel under anslaget Studiebidrag m. m. med ytterligare 4milj. och under investeringsanslaget Studiemedelsfonden med 14 milj. kr. LarsWerner m.fl. föreslår i motionen 597 att studiemedlens årliga belopp höjs till200% av basbeloppet med en icke återbetalningspliktig bidragsdel om , attfribeloppet för år vid prövningen mot egen inkomst höjs till avbasbeloppet, att barntillägget höjs till av basbeloppet och blir i sinhelhet icke återbetalningspliktigt, att prövningen mot makes ekonomi såväl vidtilldelning som återbetalning av studiemedel helt slopas samt att åldersgränsenför studiemedel höjs från 45 till . Motionärerna vill också attåterbetalningsreglerna ändras så att den som inte har en inkomstöverstigande en fastställd normalinkomst befrias frän återbetalningsskyldighetför , medan den som har högre inkomst blir återbetalningsskyldig i förhållandetill denna. När studiemedelstagaren pensioneras bör enligt motionärerna heladet återstående skuldbeloppet avskrivas. Motionärerna anser slutligen attriksdagen skall begära förslag om ett enhetligt studiesocialt stöd, somomfattar alla , och uttala att det nuvarande stödet bör ersättas avstudielön till studerande över nämnda ålder. Förslag om en successiv höjning av studiemedlens totalabelopp förs fram i motionen 1225 av m.fl. Motionärerna begär attriksdagen fattar beslut om en flerårsplan som leder fram till att studiemedelkan utgå av basbeloppet . En höjning av studiemedlenstotalbelopp föreslås också i motionen 1633 av och anser att detta belopp bör höjas till . per är ochindexregleras fr. o. m. nästa budgetär. bör bidragsdelen höjas till25 % av totalbeloppet. bör en fortsatt höjning avbidragsdelen företas sä att studiemedlen för /83i sin helhet kommer att utgå såsom bidrag. Studiestöd bör enligt motionärernautgå till alla studerande fr. o. m. första årskursen i gymnasieskolan. Utskottet som biträder propositionens förslag om enfortsatt avveckling av äktamakeprövningen vid tilldelningen av studiemedel ärinte berett att tillmötesgå kravet i motionen 506 om en höjning även avfribeloppet mot egen inkomst utan avstyrker bifall till motionsyrkandet i frågaliksom till yrkandet om yttertigare medelsanvisning. Ett bifall till yrkandena i motionerna 597 och 1633 omolika omedelbara höjningar av studiemedelsbelopp och lättnader iäterbetalningsskyldigheten finner utskottet skulle medföra kostnadsökningar,som i nuvarande statsfinansiella läge är helt oacceptabla. Motionärerna harinte heller anvisat hur finansieringen av höjningarna bör ske. Frågan om enhöjning av den övre åldersgräns som gäller för rätt till studiemedel prövas f.n. inom SfU1978/79:16 17 Pä grund av det anförda avstyrkerutskottet bifall till de nu behandlade yrkandena i motionerna 597 och 1633. Vad härefter angår yrkandena i motionerna 597 och 1633samt i motionen 1225 om uttalanden från sida om förändringar av detstudiesociala stödet i ett längre perspektiv anser utskottet, mot bakgrund avatt studiestödsutredningen har till uppgift att pröva frågan om nivån på detframtida studiestödet, att det inte finns anledning för att nu göranågra uttalanden i frågan. Utskottet vill dock framhålla att det är angelägetatt utredningens arbete bedrivs skyndsamt. Med det anförda avstyrker utskottetbifall till motionsyrkandena. Studiemedel utgår till studerande vid de läroanstalter ochutbildningslinjer som regeringen bestämt under förutsättning att utbildningenär statlig, statsunderstödd eller ställd under statlig tillsyn. I enförteckning fogad som bilaga till studiestödsförordningen har angivits deläroanstalter och utbildningslinjer vid vilka studiemedel kan utgå.Förteckningen upptar bl. a. universiteten medan studieförbundens verksamhet,med visst undantag, inte nämns. För rätt till studiestöd krävs att studiernabedrivs på minst halvtid och vid den studiemedelsberättigande läroanstalten. och begär i motionen 1806att studiemedel skall kunna utgå till studerande som deltar i undervisning sombedrivs av de erkända studieförbunden i form av studieplansbundna universitetscirklarmed av anvisade krav och efter fastställt examinationsförfarande.Bakgrunden till motionen är att studerande som deltar i av stiftelsenKursverksamheten vid anordnade kurser i ämnen som ingåri jur. kand.-examen inte erhåller studiemedel. har vid ett flertal tillfällen pä förslag avutskottet (SfU 1972:25, 1975/76:9, 1977/78:7) avslagit motioner om rätt tillstudiemedel för juridikstuderande vid Kursverksamheten vid Göteborgsuniversitet. I de nämnda betänkandena har utskottet framhållit att studiestödeti första hand bör knyta an till av statsmakterna lokaliserad och dimensioneradundervisning. Stödet skulle eljest komma att fä en styrande effekt pä den högreundervisningen genom att staten avhänder sig kontrollen över sådan utbildningsom tillkommit på enskilt initiativ men med hjälp av statligt studiestöd. Vidfjolårets behandling av frågan erinrade utskottet också omfolkbildningsutredningens pågående arbete med att utreda kompetensfördelningenmellan det offentliga utbildningsväsendet och studieförbunden. I sammanhangetåtergav utskottet synpunkter i frågan som utredningen framfört i sindebattskrift (SOU 1977:38) Folkbildningen och som gav stöd för denståndpunkt tidigare intagit. Någon anledning att nu frångå dennaståndpunkt anser utskottet inte föreligga. Med det anförda avstyrker utskottetbifall till motionen 1806, I motionen 1237 av och Bo Lundgrenframhålls att bland de studiemedelstagare som inte betalat tillbaka sinastudiemedel finns ca SfU1978/79:16 18 3 000 personer som flyttat utomlands. Motionärerna, somanser sig kunna förmoda att en stor del av dessa utomlands boende personer ärutländska studenter som valt att studera i , menar att brister finns ide regler som gäller såväl för utländska studerandes rätt att erhållastudiemedel som för systemet i stort. De anser att systemet i stället börutformas så att antalet studerande som ej betalar tillbaka sina studiemedelminskar och begär att utredningen om gäststuderande m. m. skall få i uppdragatt beakta de synpunkter som framförts i motionen. Icke svensk medborgare som kommit till ihuvudsakligt syfte att få utbildning, s. k. gäststuderande, har inte rätt tillstudiemedel utan denna rätt förutsätter en anknytning till landet. I regelmåste anknytningen ha dokumenterats genom att den studerande med vederbörligatillstånd vistats och förvärvsarbetat i avminst . Utlänningar som tagits emot här i landet under sädana omständigheteratt det klart kan förutsättas att de kommer att stanna i , t. ex.flyktingar eller barn till invandrare, kan dock få studiestöd vid en tidigaretidpunkt. Det förhållandet att det bland de utomlands bosattapersoner som inte återbetalar studiemedel kan finnas invandrare som återflyttattill sitt hemland eller bosatt sig i annat land kan enligt utskottetsuppfattning inte tas till intäkt för att ytterligare skärpa de bestämmelser somgäller för utländska medborgares rätt till svenskt studiestöd. Mot bakgrund avatt närmare 300000 personer f. n. skall återbetala studiemedel utgör personernai fråga en liten andel av det totala antalet avgiftsskyldiga. Det ärsjälvfallet angeläget att åtgärder vidtas för att återkräva studiemedel ävenfrän personer som flyttat utomlands. CSN har också i en skrivelse tillriksdagens revisorer berört problemet och föreslagitvissa åtgärder för att underlätta kravverksamheten. Någon översyn i enlighetmed vad som yrkas i motionen 1237 anser utskottet inte påkallad och avstyrkerdärför bifall till motionen. Genom beslut av föregående års (prop. 1977/78:109, SfU 1977/ 78: 32. rskr 300) infördes möjligheter att erhålla förskott påstudiemedel för sådana studerande som efter sin ansökan väntat på beslut om studiemedel. Sedan förskottet uppburits avräknas dettai samband med utbetalningen av studiemedlen. I de fall studiemedel intebeviljas eller beviljas med lägre belopp än som motsvarar förskottsbeloppetkan detta återkrävas. Ränta på förskottet utgår då med ett belopp som motsvararnormallåneräntan för statens utlåningsfonder. Reglerna för återkrav av förskottpå studiemedel avviker från återkravsreglerna inom studiemedelssystemet så tillvida att studiemedlen kan återkrävas endast om de uppburitsobehörigen eller med för högt belopp och den som erhållit studiemedlen harinsett eller bort inse detta. Vidare är räntan på det belopp som återkrävs 2%högre än normällåneräntan. I motionen506 av m. fl. upprepar motionärerna ett redan i SfU1978/79:16 19 samband med behandlingen av propositionen 1977/78: 109framställt yrkande om att samma återbetalningsregler som gäller förstudiemedel skall tillämpas beträffande förskott. Den som i god tro för sittuppehälle under studierna förbrukat ett förskott men därefter fått avslag påsin ansökan om studiemedel skall, menar motionärerna, kunna få förskottetomvandlat till återbetalningspliktiga studiemedel. Utskottet avvisade under fjolårets det avmotionärerna förordade systemet för återbetalning av förskott. Avsikten var,framhöll utskottet, att förskottssystemet skall vara enkelt att administreraoch möjliggöra snabba utbetalningar som felaktiga utbetalningar skallundvikas. Om det skulle finnas möjligheter att få förskott på samma förmänligaåterbetalningsvillkor som gäller för studiemedel skulle detta, ansåg utskottet,sannolikt uppmuntra till ansökningar om förskott i en mängd fall där vederbörandeinte är berättigad till studiemedel. Inte minst administrativa skäl ansågs talamot en sådan ordning. Vad utskottet anfört godkändes av . Utskottetsom anser att bör vidhålla sin tidigare ståndpunkt i frågan avstyrkerbifall till motionen 506 i nu behandlad del. Vuxenstudiestöd kan utgå vid såvällängre som kortare studier. Det särskilda vuxenstudiestödet vid längre studierär avsett främst för studerande på grundskole- och gymnasienivå. Stödet utgårunder kurstiden dels som ett skattepliktigt bidrag motsvarande av detutbildningsbidrag den studerande skulle ha fått vid arbetsmarknadsutbildning,dels i form av återbetalningspliktiga studiemedel. De senare kan utgå med såstort belopp att vuxenstudiestödet för den studerande når samma nivå som ettbeskattat utbildningsbidrag. Liksom studiemedlen utgår det särskildavuxenstudiestödet för 15-dagarsperioder till heltidsstuderande och för30-dagarspe-rioder till deltidsstuderande. I propositionen har för /80 beräknats medelför ca 14 700 årsplatser innebärande en ökning med 1900 platser i förhållandetill innevarande budgetår. Den nuvarande beräkningen av det särskildavuxenstudiestödet i 15-resp. 30-dagarsperioder kritiseras av motionärerna imotionen 506 av m.fl. och motionen 1239 av m.fl.,som menar att stödet bör utgå per dag för att inte de studerande skall gå misteom ersättning under vissa perioder. I motionen 506 begärs också att särskiltvuxenstudiestöd skall utgå under julferier med hänsyn till de svårigheter somföreligger för de studerande att få inkomster av förvärvsarbete under den kortajulledigheten från studierna. Finansieringen av de föreslagna ändringarna börenligt motionärerna ske genom att ett mindre antal stöd utgår. Utskottet ansluter sig till motionärernas uppfattning attdet inte är tillfredsställande att studerande med särskilt vuxenstudiéstöd kanbli utan SfU1978/79:16 20 kompensation för inkomstbortfall under viss del avstudietiden eller under mellankommande julferier. Utskottet föreslår därför attreglerna för särskilt vuxenstudiestöd ändras så, att stödet kan utgå församtliga kalenderdagar och för julferier som medföruppehåll i studierna. Nivån på det särskilda vuxenstudiestödet anknyter tillnivån på utbildningsbidraget i form av dagpenning och stimulansbidrag enligtarbetsmarknadskungörelsen. Genom att det särskilda vuxenstudiestödet förheltidsstudier beräknas i perioder men utbildningsbidragetutgår per dag under en femdagars arbetsvecka har vuxenstudiestöd under en15-dagarsperiod ansetts motsvara 11 dagars utbildningsbidrag. Utskottet avserinte att någon ändring av stödets nivå skall ske. En övergång till dagberäkningav stödet kommer därför att innebära att stödet per dag kommer att motsvaraelva femtondelar av utbildningsbidragets belopp. Som villkor för att fåsärskilt vuxenstudiestöd bör gälla att det sammanlagda antalet studiedagarunder en termin uppgår till minst 15 vid heltidsstudier och minst 30 viddeltidsstudier och avser samma slags studier. För att inte bestämmelserna om rätt till särskiltvuxenstudiestöd under julferier skall kunna utnyttjas på ett sätt som stridermot deras syfte bör som villkor för sådant stöd gälla att studierna bedrivsunder en inte alltför före och efter ferierna. Det får ankomma påregeringen eller myndighet regeringen bestämmer att utfärda närmareföreskrifter härom. Finansieringen av de föreslagna ändringarna bör ske inomramen för de medel som beräknats för det särskilda vuxenstudiestödet genom attett mindre antal sädana stöd utgår. Med det anförda tillstyrker utskottet bifall till motionen506 i motsvarande delar och motionen 1239. Motionärerna i motionen 597 av m. fl. begäratt det särskilda vuxenstudiestödet helt skall utgå som bidrag. Motsvarande yrkanden har framförts under en följd av årmen avvisats av pä förslag av utskottet. Utskottet anser att riksdagenbör vidhålla sin tidigare uppfattning och avstyrker bifall till det nämndayrkandet i motionen 597. Vid kortare studier utgår vuxenstudiestödet i form av tim-och dagstudiestöd. Timstudiestödet är främst avsett för deltagare istudiecirklar, medan dagstudiestödet, som utgår som inkomstbidrag ochinternatbidrag, främst är avsett för deltagare i kortare ämneskurser vidfolkhögskolor. Timstudiestödet utgår med . i inkomstbidrag och med samma belopp i internatbidrag. I propositionen föreslås timstudiestödet höjt till 30 kr.per timme, inkomstbidraget till . och internatbidraget till 150kr. Medel har beräknats för 16000 dagstudiestöd mot för12 500 stöd om samma dagantal innevarande budgetär. SfU 1978/79:16 21 diestödethar beräknats för ett oförändrat antal stöd, 25 000 . Imotionen 506 av m.fl. yrkas att timstudiestödet höjs till 35 kr.per timme, inkomstbidraget till . och internatbidraget till 200kr. Motionärerna, som föreslår att höjningarna finansieras genom attett mindre antal stöd utgår, framhåller att för låga bidragsbelopp inverkar menligtpå rekryteringen till vuxenstudier och att det är viktigare att stödsystemetfungerar väl med ett mer begränsat antal stöd än att det utökas men inte kanutnyttjas av dem det är avsett för. Förslageti propositionen innebär enligt utskottets uppfattning en skälig höjning av tim-och dagstudiestödens belopp. Utskottet anser sig därför inte ha anledningbiträda förslaget i motionen om en annan fördelning av det tillgängligaekonomiska utrymmet för tim- och dagstudiestöd. Utskottet tillstyrker propositionensförslag och avstyrker bifall till motionen 506 i nu aktuella delar. Somovan nämnts kan timstudiestöd och inkomstbidraget inom dagstudiestödet endastutgå till arbetstagare. i m.fl. hänvisar i motionen 1236till att CSN avlämnat en rapport med förslag om att de nämnda stödenskall kunna utgå även till andra än arbetstagare och hemställer att riksdagenskall begära förslag från regeringen på grundval av den nämnda rapporten. Enligtde beräkningar CSN lagt fram i sitt förslag skulle de föreslagna utvidgningarnaav rätten till tiiu- och dagstudiestöd medföra ökade kostnader med ca 23,5milj. Av kostnaden föreslås hälften finansierad genom envuxenutbildningsavgift som skall erläggas av egenföretagare och återstoden avskattemedel. Departementschefen har i propositionen framhållit att han f. n.inte är beredd att ta ställning till CSN:s förslag i frågan.