bet · G201FiU27 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av motioner om lönsparandet m. m. Idetta betänkande behandlas motionerna 1978/79:1113 av m. fi. (m) vari - medhänvisning till motiveringen i motionen 1978/79:1108 - hemställs att riksdagenhos regeringen anhåller om förslag till bostadssparande och sparande ifritidshus i enlighet med vad som anförts i motionen, 1978/79:1122 av m. fi. (c,m) varihemställs att hos regeringen anhåller om förslag till värdesäkratlönsparande i det egna företaget, 1978/79:1612av m. fi. (m) vari - med hänvisning till motiveringen i motionen1978/79:1108-hemställsatt beslutaratt 2 § lag om skattelättnader förvissa sparformer skall erhålla följande såsom motionärernas förslag betecknadelydelse: Sparskattereduktionåtnjuts av belopp som under inkomståret har insatts på särskiltlönsparkonto och som vid årets utgång nnestår på kontot. Detsamma gäller fråga om belopp som under nkomståret har insatts påaktiesparkonto och som vid årets utgång motsvaras av andelar i aktiesparfondenligt lagen (1978:428) om aktiespar-fonder eller innestår på kontot för inköpav sådana andelar. Sparskattereduktion åtnjuts under förutsättning attinsättningar på lönsparkonto eller aktiesparkonto har gjorts på kontot underminst sex av inkomstårets månader. Varje insättning skall uppgå till lägst 75kronor och högst . Sparskattereduktion får inte beräknas på högresammanlagt belopp än om ej annat följer av andra stycket.Sparskattere- Sparskattereduktionåtnjuts av belopp som under inkomståret har insatts på särskiltlönsparkonto och som vid årets utgång nnestår på kontot. Detsamma gäller fråga om belopp som under nkomståret har insatts påaktiesparkonto och som vid årets utgång motsvaras av andelar i aktiesparfondenligt lagen (1978:428) om aktiespar-fonder eller innestår på kontot för inköpav sådana andelar. Sparskattereduktion åtnjuts under förutsättning attinsättningar på lönsparkonto eller aktiesparkonto har gjorts på kontot underminst sex av inkomstårets månader. Varje insättning skall uppgå till lägst 75kronor och högst . Sparskattereduktion för inte beräknas på högresammanlagt belopp än om ej annat följer av andra stycket.Sparskattere- 1978/79. FiU 1978/79:27 duktionför inte heller beräknas på högre belopp än som motsvaras av sådan inkomst somanges i I §. Öretal som uppkommer vid beräkning av sparskattereduktion bortfaller. Harsparande enligt första stycket påbörjats men harinte insättningar skett , åtnjuts sparskattereduktion försådana sparmedel först vid beräkning av skatt för det närmast följandeinkomståret. Sparskattereduktion enligt detta stycke medges endast omsparandet under det sistnämnda inkomståret uppfyller de förutsättningar somanges i första stycket. Sparskattereduktion för med tillämpning av detta styckeberäknas på ett sammanlagt belopp av högst . Ifråga om sparskattereduktion tillämpas 2 § 4 mom. femte och sjätte styckenauppbördslagen (1953:272). Sparskattereduktion skall tillgodoräknas denskattskyldige för skattereduktion och särskild skattereduktion. duktionför inte heller beräknas på högre belopp än som motsvaras av sådan inkomst somanges i 1 §. Öretal som uppkommer vid beräkning av sparskattereduktion bortfaller. Harsparande enligt första stycket påbörjats men harinte insättningar skett , åtnjuts sparskattereduktion försådana sparmedel först vid beräkning av skatt för det närmast följandeinkomståret. Sparskattereduktion enligt detta stycke medges endast omsparandet under det sistnämnda inkomståret uppfyller de förutsättningar somanges i första stycket. Sparskattereduktion för med tillämpning av detta styckeberäknas på ett sammanlagt belopp av högst . Ifråga om sparskattereduktion tillämpas 2 § 4 mom. femte och sjätte styckenauppbördslagen (1953:272). Sparskattereduktion skall tillgodoräknas denskattskyldige för skattereduktion och särskild skattereduktion. Dennalag träder i kraft den . 1978/79:1703 av Per m. fi. (c, m) varihemställs att hos regeringen begären översyn av reglerna föraktiefondsparandet till i syfte att ge ökad attraktivitet åtdetta för näringslivet viktiga sparande. beslutade att fr. o. m. den 1oktober 1978 införa två nya former för lönsparande (prop. 1977/78:165, FiU1977/78:37, rskr 1977/78:346). Dessa riktar sig till personer med A-inkomst.Sparandet sker FiU 1978/79:27 3 antingensom banksparande på s. k. skattesparkonion eller som sparande i aktiesparfonderpå s. k. skattefondkonton. Härutöver finns som en tredje lönsparform dettidigare s. k. nya lönsparandet - numera benämnt lönsparande påvinstsparkonto. nya lönsparformerna (pä skattesparkonto eller skattefondkonto) erhållerspararen, genom att göra insättningar på minst 75 och högst . per månadunder av ett kalenderår, ett skatteavdrag på av detunder året sparade beloppet. De vid spararets slut innestående medlen bindsdärefter . Tar spararen före bindningsperiodens slut utsparbeloppet eller löser in de aktiefondsandelar som har anskaffats förbeloppet görs avdrag av uttagsbeloppet. Det avdragna beloppet tillförsstatskassan. Räntapå medel på skattesparkonto utgår efter högsta bankränta och är skattefri förspararet och därefter. Förlönsparandet på skattefondkonto skall bildas nya fondbolag och aktiefonder(aktiesparfonder). Fondbolagen skall placera sparmedlen i nyemitterade svenskaaktier eller konvertibla skuldebrev, om det lämpligen kan ske. Avkastning ochutdelning som tillfaller aktiesparfond skall vara fri från inkomstskatt ochskall återinvesteras. Fondandelsägaren har, utom rätten till skattereduktion,skattefrihet för värdestegring på fondandelarna genom att han kan välja nyttingångsvärde på dessa efter bindningstidens utgång. De närmare reglerna förlönsparandet utformas av . I motionen 1108 anförs som motivering till yrkandeti motionen 1113 (m) att i syfte att Öka möjligheterna för var och en att skaffasig en villa eller lägenhet som han själv äger - direkt eller genom bostadsrätt- de särskilda regler om skattefritt sparande som gäller börges vidgad tillämpning. Enligt motionärerna bör sparade medel som byggs upp påsärskilda sparkonton kunna lyftas när som helst - alltså även förefemårsperiodens utgång -utan att "premien" återgår till staten, underförutsättning att de frigjorda medlen används till inköp av bostad. Reglernaför skattelättnader bör enligt motionärerna ges en något förändrad utformningi fråga om bostadssparande. Möjligheter bör ges att öppna särskilda"bosparkonton" för vilka gäller samma regler som för skattesparkontonmed undantag för att det månatliga sparbeloppet bör kunna uppgå till . Därigenom skulle goda möjligheter ges att även på begränsad tidspara ihop till den egna insatsen i en villa eller lägenhet. Föratt göra det möjligt för fier än att äga ett fritidshus föreslårmotionärerna vidare att staten stimulerarett särskilt fritidshussparande enligtsamma system som föreslagits i fråga om bostadssparande. FiU 1978/79:27 4 I motionen 1122 (c, m) anförs att två skälmotiverade införandet av ett värdesäkrat lönsparande -dels rättvise- ochtrygghetsskäl för bankspararna, dels att öka tillförseln av riskvilligt kapitaltill näringslivet. Motionärerna beklagar att familjeföretagen uteslöts frånmöjligheten att erhålla ökat riskkapital genom det värdesäkrade lönsparandet ioch med att sparande i det egna företaget inte tillåts. Orsaken till att intetillåta att satsa sparmedel i det egna företaget var att detta skulle innebäraett större risktagande än om medlen placerades i en aktiefond med sprittaktieinnehav. Motionärerna instämmer i alt det kan inneb.ira ett högre mått avrisktagande för den anställde att satsa i det företag han arbetar i, men anseratt detta bör överiåtas till den enskilde löntagaren själv att avgöra. Konstruktionenför lönsparande i det egna företaget är redan utarbetad av lönsparutredningen(Ds E 1978:1), varför lönsparande i det egna företaget kan införas relativtomgående, anför motionärerna. I motionen 1108 anförs som motivering till yrkandeti motionen 16]2(m)aU satsning på personligt sparande är viktigt. Detärgenomenskilda insatser som kapitalförsörjningen både till näringslivet och tillbostadsbyggandet kan tryggas. En stimulans av det enskilda sparandet bör enligtmotionärerna ske på ett sådant sätt att tendenser till ägandekoncentrationbryts, oavsett om det gäller privat ägande eller ägande i kollektiva former. Sparandetkan stimuleras genom ett allmänt sparstöd och genom nya former förbostadssparande, anför motionärerna. Särskilt på den sistnämnda vägen kan nyagrupper nås för det privata sparandet. Dessutom är det viktigt att främjaaktiesparandet och annat riskvilligt sparande till näringslivet genomsparstimulans. Motionärernahänvisar till de nya lönsparformerna och anför att dessa har blivit mycketframgångsrika. Enligt statistik hade det värdesäkralönsparandet lockat till sig närmare 400 (X)0 sparareoch ett sammarilagt sparbelopp på över 200 milj. kr. Men sparandet måste enligtmotion.ärerna stimuleras ytteriigare. Mot denna bakgrund har motionärerna (sernotionen 1113) föreslagit en utvidgning av det befintliga lönsparandet tillatt gälla även bostadssparande. Ett ytteriigare steg på vägen att förbättra delbefintliga lönsparandet är enligt motionärerna alt höja det tillåtnasparbeloppet till . I motionen 1703 (c, m) hänvisas till att den avriksgäldskontoret publicerade statistiken visar att endast knappt 10 96 av dettotala sparandet i de nya lönsparformerna avser sparande på skattefondkonto.Detta är ungelar hälften av vad som beräknades före sparandets start.Motionärerna anför vidare att bankerna i marknadsföringen synes ha lagt likavikt vid de båda sparformerna. har dessutom gjort en extramarknadsföringsinsats för aktiealternativet. Spararna måste därför enligtmotionärerna antas resonera så att den högre risken i en aktieplacering inte itillräcklig grad är kompenserad jämfört med bankalternativets riskfriaavkastning. FiU 1978/79:27 5 manockså konstatera att banksparandet rent skattemässigt erhållit relativt störrelättnad än aktiesparandet, i båda fallen jämfört med vanligt bank- resp.aktiesparande. Motionärernaanser att, eftersom näringslivets behov av nytt riskvilligt kapital äroomtvistligt, det är angeläget att lönspararna ges en ersättning som upplevskompensera aktiesparandets högre risk. Ett sätt kan vara att höjasparskattereduktionen för skattefondkonto från . Även andra vägarför att nå ett ökat aktiefondsparande bör enligt motionärerna prövas. Vid behandlingen av propositionen 1977/78:165 omvärdesäkert lönsparande tog utskottet med anledning av en motion upp frågan omtillsättande av en expertgrupp för att följa och analysera det föreslagnalönsparsystemet. Utskottet framhöll att det med tanke på systemets komplexitetoch på den osäkerhet som i vissa avseenden råder beträffande systemets effektervar av yttersta vikt att en noggrann uppföljning skedde av hur sparformernaverkar och hur sparandet utvecklas. Utskottet anslöt sig till motionärernasuppfattning att en verksamhet för att följa och analysera effekterna av detföreslagna systemet borde komma till stånd. Det borde enligt utskottet ankommapå regeringen att besluta om formerna för uppföljnings- och analysarbetet.Riksdagen beslutade i enlighet med utskottets förslag. Medanledning av riksdagsbeslutet tillsatte regeringen en särskilddelegation med uppdrag att följa de nya formerna för lönsparande m. m.(lönspardelegationen). I direktiven till lönspardelegationen (Dir. 1978:84)anförde föredragande statsrådet bl. a. följande: Den uppföljning och den analys av det nyasparsystemet och dess effekter som har förordat bör enligt min meningockså omfatta en analys av det totala hushållssparandet och de disponiblainkomsternas fördelning mellan sparande och konsumtion. 1 uppgiften bör såledesingå inte enbart att studera det införda sparsystemets utveckling, utan ocksåatt analysera effekterna på övriga sparformer och på hushållssparandet somhelhet. Effekterna på sparkvotens utveckling bör bl. a. belysas. I anslutninghärtill bör de till sparsystemet knutna finansieringseffekterna studeras, bl.a. konsekvenserna för näringslivets försörjning med riskvilligt kapital. Tilluppgifterna bör också höra att föreslå de ändringar i sparsystemet somuppföljningen ger anledning till. Jag syftar både på de ändringar av teknisknatur som kan aktualiseras vid den praktiska tillämpningen och på dejusteringar av förmånerna som kan motiveras av den ekonomiska utvecklingen.Uppdraget bör vidare avse att överväga och föreslå de åtgärder som kan behövasför att fö sparmedlen för de olika spararen att kvarstå i sparsystemet ävenefter den femåriga bindningsperiodens utgång. Också frågan om lönsparande i det företag där manär anställd bör kunna inrymmas bland delegationens uppgifter. FiU 1978/79:27 6 1 motionerna 1113, 1122, 1612 och 1703 föreslåsåtgärder som innebär betydande utvidgningar eller förändringar av de nyligentillskapade formerna för lönsparande. Enligt utskottets mening har det nyasparsystemet verkat för att det skall vara motiverat attgöra sådana ändringar som föreslås i motionerna. Utskottet vill särskiltframhålla att till dess lönspardelegationen genomfört och avrapporteratväsentliga delar av sina uppgifter kvarstår den osäkerhet i vissa avseendenbeträffande systemets effekter som utskottet pekade på i betänkandet FiU1977/78:37. Meddet anförda avstyrker utskottet motionerna 1113, 1122, 1612 och 1703. 1. avslår motionen 1.978/79:1113, 2. avslår motionen 1.978/79:1122, 3. avslår motionen 1978/79:1612, 4. avslår motionen 1978/79:1703. Närvarande:Björn (), (), (), (), (), (), (), (c),(), (), (), (),(), () och Axel (). avRune och (båda m) som anser att delsutskottets yttrande bort ha följande lydelse: Imotionerna 1113,1122,1612 och 1703 föreslås åtgärder som innebär vissautvidgningar av systemet med lönsparande. Enligt utskottets mening liggerförslagen i motionerna väl i linje med intentionerna bakom beslut omett förbättrat lönsparande. Imotionen 1113 föreslås att det månatliga sparbeloppet i samband medbostadssparande skulle kunna uppgå till . samt att medlen när som helstskulle kunna tas i anspråk för inköp av villa, radhus eller lägenhet - utan att"premien" återgår till staten. Detta skulle sannolikt göra dettaattraktivt för nya grupper av sparare. Inköp av egen bostad är ju ett av deviktigaste FiU 1978/79:27 7 sparmålen.Utskottet tillstyrker motionen 1113. Utskottetanser det också angeläget, att de anställda ges ökade möjligheter till attspara i det företag man är anställd i och därigenom trygga den egnasysselsättningen. I föriängningen av ett sådant sparande ligger möjligheternaatt på individuell bas bli delägare i det företag där man är anställd.Lönsparandet borde kunna användas i syfte att stimulera härtill. Utskottettillstyrker därför motionen 1122. Imotionen 1612 föreslås att högsta tillåtna sparbelopp generellt höjs från 400till . som ett steg på vägen att förbättra det nuvarandelönsparandet. Utskottet finner en sådan höjning väl motiverad. Ändringen bör trädai kraft . Utskottetfinner vidare att en höjning av sparskattereduktionen vid sparande påskattefondkonto från i enlighet med förslaget i motionen 1703 ärmotiverad bl. a. med hänsyn till de något högre risker för den enskilde, somsammanhänger med denna form av sparande. Det är enligt utskottets meningangeläget att denna sparform stimuleras ytteriigare. Utskottet tillstyrker motdenna bakgrund motionen 1703. delsutskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1. med bifall till motionen 1978/79:1113 hosregeringen anhåller om förslag till bostadssparande och sparande tillfritidshus i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. med bifall till motionen 1978/79:1122 hosregeringen anhåller om förslag till värdesäkrat lönsparande i det företag därman är anställd, 3. med bifall till motionen 1978/79:1612 beslutar antai motionen framlagt förslag till lag om ändring i lagen (1978:423) omskattelättnader för vissa sparformer, 4. med bifall till motionen 1978/79:1703 hosregeringen anhåller om en översyn av reglerna för aktiefondsparandet i enlighetmed vad som anförts i motionen.