bet · G201SkU55 · 1978-12-31 00:00:00 — Beskatt- motsvarandelillämpning, dock att ningsår är dock alltid del kålen- medbarn avses endast egna barn derår som närmast föregått taxe- ochstyvbarn. Beskattningsår är ringsåret. 1 den män bestämmelser- dockalllid del kalenderår som när- na i kommunalskallelagen eller i mastföregått taxeringsåret. 1 den denna lag meddelade, med stadgan- månbestämmelserna i kommunai den i kommunalskattelagen likarta- skattelageneller i denna lag medde- de bestämmelser äga tillämpning lade, medstadganden i kommunal- vid taxeringen till förmögenhets- skattelagenlikartade beslämmelser skall, skola likaledes anvisningarna ägalillämpning vid laxeringen lill lill kommunalskallelagen i molsva- förmögenhelsskail,skola likaledes rande delar lända till efterrättelse. anvisningarnatill kommunalskatte lagen i motsvarande delar lända lill efterrältelse. Denna lag tillämpas första gången vid laxering. 1978/79:306 av . (m) vari hemställs alt beslutar hos regeringen anhålla 1. atlmöjligheterna att åstadkomma en individuell beskatining av makars ochjämställdas förmögenhet utreds, 2. atl i avvaktanpå resultaten härav förslag till en rättvisare beskaltning av makars ochjämställdas förmögenhet framläggs; 1978/79:308 av m.fl.(vpk) vari hemställs all uttalar sig för slopande avinflationsskyddet för inkomslskalteskalan och hos regeringen begär all förslaghärom föreläggs ; 1978/79:309 av m.fl.(vpk) vari hemställs atl ullalar sig för slopande av helamomseffeklen på livsmedel och hos regeringen begär att förslag härom snarastföreläggs ; 1978/79: 310 av m. (vpk) vari under yrkandet 1 hemställs att uttalar sig för engenomgripande skattereform enligt i motionen anförda huvudlinjer; 1978/79:337 av m.fl.(vpk) vari hemställs alt beslutar alt hos regeringen begära atl enparlamentarisk utredning lillsälls för att utreda frågan om övergång till enprogressiv statskommunal en-hetsskall; 1978/79:346 av () och andre vice lalmannen () vari hemslälls 1. all riksdagenhos regeringen begär utredning och förslag syftande lill all inläkt av annanfastighet skall utgöra A-inkomst lill den del den härrör från eget arbete, 2. att iavvaktan därpå beslular alt får medge dispens för rätt tillavdrag för pensionsförsäkringspremie pä den del av inkomsten av annan fastighetsom kan hänföras till arbetsinkomst; SkU1978/79:55 45 1978/79:347 av () vari hemställs alt - i avvaktan pä utredning om en merindividuell beskailning av makars förmögenhet och B-inkomster - beslutar om ensådan ändring av lagen om statlig inkomstskatt all makes B-inkomst lill den delden understiger . 1978/79:400 av (apk) ochAlf Lövenborg (apk) vari - med hänvisning till motionen 399 - hemställs allriksdagen beslular uttala att folkpensionen görs reellt skattefri genom all denvid taxering särskiljs från övriga inkomster; 1978/79:494 av m.fl.(m) vari hemslälls att begär att regeringen skyndsaml tillsätter en utredning,som skall utarbeta regler för en specialbeskattning av extra arbetsinsatser isyfte alt stimulera arbetsviljan; 1978/79:495 av ()och () vari hemställs att beslutar all hosregeringen begära en utredning angående möjligheterna alt införa fullständigsärbeskaltning av förmögenhet och inkomst av förmögenhet m. m.; 1978/79:822 av () och () vari hemslälls att hos regeringen begären utredning av frågan om en statskommunal enhetsskalt med ramfördelning avskatlemedel lill kommuneroch landsling i enlighel med molionen; 1978/79:824 av (apk) ochAlf Lövenborg (apk) vari under yrkandet 2 hemställs alt uttalar sigför mervärdeskattens avskaffande; 1978/79:827 av m.fl.(m) vari hemställs att hos regeringen begär en översyn avbeskattningsreglerna för svenska medborgare bosatta utomlands; 1978/79: 1136 av m.fl. (m) vari hemställs atl i enlighet med det anförda i molionen1978/79: 1108 anhåller hos regeringen om förslag om avdragsrätt för styrkta ochnödvändiga barntillsynskostnader; 1978/79: 1144 av ()vari hemställs atl hos regeringen hemställer om skyndsaml förslagfrån skalteutredning om lindrigare beskailning av exlrainkomster; SkU1978/79:55 46 1978/79: 1158 av m.fl.(m) vari hemslälls all hos regeringen anhåller om förslag altförsäkringsavdragels realvärde återställs till penningvärde ochuppräknas lill . för ensamslående och I . för gifta och därmedjämställda; 1978/79: 1159 av m. (m) vari hemslälls all hos regeringen anhåller om förslag all inkomstav fastighet skall grunda räll lill avdrag för pensionsförsäkringspremie i detfallet den skattskyldige är verksam med fasiigheisförvallning i ej ringaomfallning; 1978/79: 1166 av ()vari hemslälls all hos regeringen begär förslag innebärande alt imotionen angivna värdegränser uppjusleras så alt de motsvarar samma reellavärde som när resp. nominella belopp faslställdes; 1978/79: 1613 av m.fl.(m) vari - med hänvisning till molionen 1978/79: 1108 - hemslälls atl 1. hos regeringenanhåller om förslag om atl stämpelskatten på aktier avskaffas, 2. uttalar altfribeloppen för kapitalinkomster bör anpassas lill penning-värdesut vecklingen; 1978/79: 1622 av m.fl.(m) vari - med hänvisning lill molionen 1108 - hemslälls atl måttebesluta 1. atl enplanmässig sänkning av marginalskatterna skall genomföras syftande lill attmarginalskatterna i vanliga inkomstlägen inte skall överstiga samt attdetta mål bör vara uppnått , 2. atl i skrivelselill regeringen hemställa om förslag lill marginalskattesänkningar avseende år1980 av en storleksordning motsvarande resten av steg I saml åtminstone hälftenav steg 2 skatteulredningsförslag, 3. alt införa ettmarginalskallelak, som i ett första steg bör sättas till , 4. alt i skrivelsetill regeringen hemställa om tillsättandet av en utredning med uppdrag atlstudera barnfamiljernas speciella skatlesilualion saml lägga förslag lillåtgärder syftande till all bättre anpassa beskattningen till skalleförmågansaml alt motverka nuvaraiide i många fall helt orimliga marginaleffekter försådana familjer, 5. atl i skrivelsetill regeringen hemställa om tillsättandel av en utredning för all utarbetaell förslag lill skatterabatt för pensionärer i enlighet med vad som i motionen1978/79: 1108 anförts; 1978/79: 1716 av . (m) vari hemställs all hos regeringen begär att proposition omrätt till avdrag vid beskattningen för gåvor lill religiösa m.fl. ändamålskyndsaml läggs fram; 1978/79:1717 av Per ()vari hemställs atl hos regeringen begär en allsidig översyn avbeskaltningen av utlandssvenska pensionärer; SkU1978/79:55 47 1978/79: 1721 av ()och () vari hemställs att riskdagen hos regeringen anhåller omförslag syftande till 1. att högstaavdragsgilla belopp för underhållsbidrag till barn minst skall motsvarabeloppet för det under ifrågavarande inkomstår gällande bidragsförskottet, 2. altunderhållsbidrag och bidragsförskott till barn i fråga om förmånsmottagare ochskatteplikt jämställs med barnpension; 1978/79:1726 av andre vicetalmannen () och () vari hemslälls atlriksdagen som sin mening ger regeringen lill känna vad i molionen anförts omrält lill s. k. sparavdrag också för den som investerat sitt sparkapital irörelse, jordbmk eller annan faslighet; 1978/79: 1730 av m. (s) vari hemställs atl antar följande Lag om ändring i stämpelskattelagen (1964:308) Härigenom förordnas omstämpelskaltelagen (1964:308) att 7 och 11 §§ skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7§ Skatten utgår med en krona för Skatten utgår med en krona och vaijefullt hundratal kronor av för varje fullt hundratal egendomens värde, dock lägst med kronor av egendomens värde, dock . Förvärvas egendomen av juridiskperson, utgår skatten med dubbelt belopp utom i fall, då förvärvaren 1) om han erhållitegendomen såsom gåva skulle ha varit befriad från gåvoskatt; 2) ärbostadsrättsförening eller av bosladsstyrelsen eller länsbostadsnämnd erkändsom allmännyttigt bostadsföretag enligt de bestämmelser om lån av statsmedeltill främjande av bosiadsbyggandel, som gällde vid liden för förvärvet; 3) ärkreditinrättning och enligt lag eller enligt reglemente eller bolagsordning,som regeringen fastställt, skyldig alt åter avyttra egendomen; eller 4) är dödsbo. SkU1978/79:55 48 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse IIS Beviljas inteckning ellerförklaras ansökan om inteckning vilande, skall stämpelskatt erläggas. Medbeviljande av inteckning likställes i denna lag att inteckning överföres fränskeppsbyggnadsregistret lill skeppsregistret. Skatten utgår med Jy'ra kronor Skatten utgår med för för varje fullt tusental kronor av det varjefullt lusental kronor av det kapitalbelopp, för vilket inteckning kapitalbelopp,för vilkel inteckning beviljas eller ansökan om inteck- beviljaseller ansökan om inteck ning förklaras vilande, dock lägst ningförklaras vilande, dock lägst med . med lio kronor. Skatteplikt föreligger icke, när 1) inteckningmeddelas i järnväg för allmän trafik; 2) vilandeförklaradansökan om inteckning fullföljes; 3) inteckningmeddelas på grund av 4 S lagen (1927:79) om rätt för borgenär till betalning urersättning på grund av brandförsäkringsavtal; 4) sammanföring avinteckningar eller utbyte av pantbrev, vilandebevis eller intecknadfordringshandling äger rum; 5) inteckningutsträckes till alt avse ytterligare en eller flera fastigheter ellerytterligare ett eller flera luftfartyg; 6) nytt pantbreveller vilandebevis utfärdas i fall som avses i 22 kap. 5 § tredje stycketjordabalken och i 10 § andra stycket lagen (1927:85) om dödande av förkommenhandling; 7) sådan åtgärdvidtages beträffande inteckning i luftfartyg som aves i 29 eller 30§ lagen(1955:227) om inskrivning av rält till luftfartyg; eller 8) inteckningmeddelas i skeppsbygge. Denna lag träder i kraft den . 1978/79: 1742 av () vari hemställs att hos regeringen begär atl en helt individuellbeskattning genomförs; 1978/79: 2118 av ()och BirgiUa Rydle (m) vari - med hänvisning till morionen 1978/79:2117 -hemställs att hos regeringen anhåller om förslag lill avdrag vidinkomsllaxeringen för barnlill-synskostnader. Ulskotlel behandlar i dettasammanhang också följande av finansutskottet till utskottet överlämnademotionsyrkanden, nämligen 1978/79:2307 (yrkandet 5) av RolfHagel (apk) och (apk) vari hemställs alt den i motionen 1978/79:824 förordade omläggningen till produktionsbeskattning läggs till grund för engenomgripande förändring av nuvarande beskatlningssystem; 1978/79:2371 (yrkandet 6) av OlofPalme m.fl. (s) vari hemställs atl hos regeringen anhåller om förslaglill förenklad beräkning av det kommunala skalleunderlaget i enlighet med vadsom i molionen anförls; 1978/79: 2373 (yrkandet 2) av m.fl. (vpk) varihemställs att SkU1978/79:55 49 hos regeringen begär alt en parlamentariskutredning tillsätts för att utreda frågan om övergång till en progressivstatskommunal enhetsskall. Yrkandena 15 och 16 i molionen1978/79:2433 har hänvisats till social-utskoltel och yrkandena 17 och 18 lillsocialförsäkringsutskotlet. har berett finans-,socialförsäkrings- och arbetsmarknadsutskotten tillfälle yttra sig över delarav propositionen och vissa motioner. Yttrandena jämte avvikande meningar ärfogade som bilagor (1-3) lill della belänkande. Ulskoliet har vidare under hand berett riksskatteverketoch i tillfälle atl frän tekniska utgångspunkteryttra sig över de förslag i propositionen som gäller grundavdraget och delkommunala skatteunderlaget. Yttrande har inkommit från ochfogals som bilaga 4 till betänkandet. hari en skrivelse till utskottet tagit upp frågan om avdrag för avgifter lillarbetsgivareorganisationer. Skallen inkomster m. m. genomförderiksdagen skallelättnader inkomster på ca ,huvudsakligen beslående av lättnader i marginalskatten och en uppräkning av densärskilda skatlereduklionen från . 1 propositionen 160lämnas förslag om en fortsatt reformering av inkomsiskatten. Förslaget, somavser taxering eller inkomster, innebär, förutommarginalskallesänkningar för skattskyldiga med inkomster mellan ca 34000 kr.och , alt en marginalskaltespäir införs, enligt vilken densammanlagda statliga och kommunala marginalskatten inte får översliga en vissgräns. Denna skall uigöra i inkomslskikl upp till elt belopp molsvarande30 basenheter -eller . vid en uppskattad basenhet för taxeringsåret1981 om . - och för inkomstdelar däröver. Proposilionen innehåller också den lagtekniska regleringenav den omläggning av det kommunala skatteunderiaget varom förslag väckts i dentill finansutskottet hänvisade proposilionen 1978/79: 95 och som bl. a. innebäratl ett .flertal skattepliktiga förmåner, exempelvis sjukpenning, föräldrapenningoch arbetslöshetsersättning, i fortsättningen skall inräknas i del 4 1978/79. SkU1978/79:55 50 1 del sammanhängd föreslås iproposilionen 160 atl del statliga grundavdraget slopas och atl del kommunalagrundavdraget höjs från . Den särskildaskattereduktionen (f. n. har beloppsmässigt anpassats lill de nyabestämmelserna om grundavdragen. Likaså har skattesatserna omräknats för attundvika de höjningar av marginalskatten som ett slopande av det statligagrundavdraget eljest skulle innebära. I proposilionen föreslås slutligen alt fysisk person skallha rätt lill avdrag - i form av skattereduktion ("gåvoreduktion") -för gåvor till bl. a. internationell biståndsverksamhet och atl de fria trossamfunden- i likhet med - befrias från arvsskatt. Kostnaderna för de i proposilionen föreslagna ändringarnai fråga om inkomstskallen harberäknals lill sammanlagt 2 750 milj. kr. Häravbelöper 2650 milj. kr. på marginalskallesänkningar, därvid hänsyn också lagilslill effekten av grundavdragsreformen och den tekniska anpassningen av skatteskalan.Skattebortfallet till följd av marginalskaltespärren har - med hänsyn tagenockså till 80/85-procenlregelns inverkan - uppskattats till 80 milj. kr. ochkostnaden' för rätten lill avdrag för gåvor lill 20 milj. kr. Neltoökningen avstatens kostnader förden i propositionen 95 föreslagna överföringen tillkommunsektorn har för beräknats till ca 1 700 milj. kr. Sammanlagtinnebär förslagen i propositionerna 95 och 160 en försvagning av statsbudgeten- genom minskade inkomster och ökade utgifter -med ca 4450 milj. kr. Departementschefen framhåller i proposilionen att deföreslagna reformerna i nuvarande samhällsekonomiska och statsfinansiella lägei allt väsentligt måste finansieras genom skaltehöjningar på andra områden. Hanföreslår i proposilionen 160 en höjning av stämpelskatten vid förvärv av fastegendom och tomträtt samt vid inteckning. Ändringarna beräknas ge eninkomstförstärkning med drygt 550 milj. kr. I propositionen1978/79:115 om riktlinjer för energipolitiken har föreslagits åtgärder påenergiskalteområdel som beräknas komma att öka skatteinkomsterna med ca 600milj. Slutligen föreslås i proposilionen 202 om avgiftsuttaget lill.försäkringen för lilläggspension och arbetsskadeförsäkringen m. m. att skyldigheten atl erlägga avgift för finansieringen av samhälletsbarnomsorg utsträcks till att gälla även egenföretagare och allunderlaget för arbetsgivarnas avgifter lill socialförsäkringarna ochnäraliggande ändamål skall omfalia även naluraförmån i form av fri bil.Deparlemenlschefen anser all dessa båda åtgärder kommer atl innebära ökadestatsinkomster om sammanlagt ca 700 milj. kr. Återstående finansieringsbehovvid en totalfinansiering uppgår således till ca (4450-1850) =2600 milj. kr.Valet av finansieringskälla för alt läcka denna kostnad bör enligtdeparlemenlschefen anslå lill . Yrkandena i parlimotionen 2433 från s innebär bl. a. indexreglering av skatteskalan som gäller fr. o.m. SkU1978/79:55 51 den i propositionen föreslagna marginalskattespärren, ochatl fysiska personer - i stället för skattereduktion - skall ha rätt lillsärskilt avdrag från slutskalten med ett belopp molsvarande av denpåförda koni-munalskatlen, dock lägst 700 och högst . S-förslagetmedför något större sänkningar av lolalskallen än enligt proposilionen förinkomster upp lill . men mindre för inkomster däröver. Med hänsynlill alt regeringen enligt motionärernas mening inte presenterat entillfredsställande lösning på den framtida kostnadsfördelningen mellan statenoch kommunerna lill följd av att dessa skall tillföras skatteunderlag frånbeskattade förmåner, där skatten f. n. i sin helhet tillfaller staten, yrkarmotionärerna atl såväl del statliga som del kommunala grundavdraget bibehållsvid . I konsekvens härmed yrkar motionärerna avslag på alla de förslagtill nya beloppsgränser, gällande bl. a. skatlepliktig sjukpenning och dennedre gränsen för tillhörighet lill sjukpenning- och arbeisskadeförsäkringarna.som läggs fram i propositionen liksom på de bestämmelser som reglerar detkommunala skatteunderlaget. 1 en till finansutskottet hänvisad parlimotion (2371) hars yrkat att föreläggs ett nytt förslag till lösning av frågan omberäkning av del kommunala skatteunderlaget. Förslaget bör enligt motionärernasmening vara så utformat att det uppfyller kravet på kostnadsmässig neutralitetinte bara då omläggningen sker utan också, så långt möjligt, förtiden därefter. Molionen 2371 har i nu angiven del av finansutskottetöverlämnats till skatleutskottet förbehandling. Molionärerna anser slutligen att bör göra ettuttalande av innebörd alt kostnaderna till följd av skatteomläggningen 1980 ochövriga i molionen 2433 aktualiserade åtgärder vari ingår uppräkning fr. o. m.den av det allmänna barnbidraget saml studiebidraget och delförlängda barnbidraget - saml de kostnader som följer av förslaget ipropositionen 95 om den kommunala ekonomin bör finansieras genom ett skatte-och avgiftsuttag som ger staten full täckning för kostnaderna. C uttalar i sin parlimotion (2432) den meningen atlförslagen i propositionerna 95 och 160 lill vissa delar är väl genomtänkta ochbalanserade men anser det rimligt att beslutet om statsskatten inkomsteranstår till dess finansieringsfrågan lösts. Beslutet bör, menar motionärerna,tidsmässigt samordnas med avtalsförhandlingarna och då inbegripa en prioriteringav barnfamiljerna genom en vårdnadsersättning, och de begär därför i förstahand uppskov med behandlingen av proposilionen i denna del lill . I andrahand yrkas andra och - genom alt utrymme reserveras för vårdnadsersätlning -lägre marginalskallesänkningar än enligt proposilionen. M har i sin molion 2349 godtagit förslagen i propositionenavseende den statliga skatteskalan för och marginalskatlespärrför . Härigenom får yrkandena i m-motionen 1622 från den allmännamotionstiden avseende samma frågor anses ha förfallit. I motsats lill s SkU1978/79:55 52 och c anser m inte att marginalskattesänkningarna inuvarande samhällsekonomiska och statsfinansiella läge måsle finansieras genomskattehöjningar på andra områden. Något underlag för ett ställningslagandelill förmån för skattehöjningar 1980 finns enligt motionärernas mening inte idagsläget. I stället bör den ekonomiska politiken inriktas på atl söka undvikasådana åtgärder genom begränsningar av den offentliga utgiftsexpansionen ochgenom sparslimulerande åtgärder. Vpk yrkar i motionen 2435 avslag påmarginalskatlesänkningarna och på marginalskaltespärren och anser att man istället bör införa en extra skattereduktion om I . för skattskyldiga meden beskattningsbar inkomst mellan . och , med avlrappning iövriga inkomslskikl. 1 samma motion och i partimoiionen 308, väckt under denallmänna motionstiden . begär vpk förslag om att inflalionsskyddet för denstatliga inkomstskatten avskaffas. I apk:s parlimotion slutligen yrkas avslag påpropositionen 160 i dess helhet. Detta innebär att apk också förkastarförslaget om rält till skattereduktion för gåvor lill bl. a. internationellbiståndsverksamhet. Proposilionen i denna del avstyrks också av såväl s och csom m och vpk, av m dock med en begäran om atl regeringen får i uppdrag atlutarbeta ett nytt förslag om avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer. I samband med att skatteulskotlel behandladeproposilionen /79: 50 om inriktningen av den ekonomiska politiken m. m. ide delar som avsåg skatteomläggning för erinrade utskotiei omalt progressionen vid beskattningen under 1970-talel successivt skärpts genompåverkan av såväl statlig som inkomstskatt och atl marginalskaltesatsernanumera blivit höga redan i mellaninkomstlägena. Enligt utskottets mening är ensänkning av marginalskatterna numera angelägnare än under1970-lalet. och utskottet kan därför instämma i propositionens syfte all dämpamarginaleffekterna i ett brett skikt av inkomstskalan. Deparlemenlschefenuttalar i propositionen den meningen att kostnaderna för skatteomläggningen ochden ökade överföringen till kommunsektorn bör finansieras genomskaltehöjningar på andra områden. delar denna uppfattning menanser i likhet med finansutskottet i dess yttrande över proposilionen (sebilaga I) all frågan om skalleskalans närmareutformning har sådanl samband med finansieringen av skatteomläggningen atldessa båda frågor lämpligen bör prövas i ett sammanhang. På grund härav och dåulskotlel inte är berett atl utarbeta ett förslag till de ytterligarefinansieringsålgärder som elt bifall lill den i propositionen föreslagnaskatteomläggningen ger upphov till anser ulskoitet sig böra - i likhet med vadfinansutskottel föreslagit - avstyrka bifall lill propositionen och begära atlnytt förslag föreläggs för beslut . Uiskoliels beslut innebär också avslag på m-motionen 2349och s-motionen 2433 i vad de berör frågan om skatteskalan för inkomståret1980. SkU 1978/79:55 53 Däremotär förstahandsyrkandel i partimotion 2432. avseende uppskov medfastställande av skatteskalor för lill den tidpunkt då förslagom skatteomläggningens finansiering föreligger, tillgodosett. Utskottetsställningstagande betyder formellt bifall till de motionsyrkanden som innebäravslag på den statsskalteskala som föreslås i proposilionen liksom lill deyrkanden som innebär avslag på förslagen om en marginalskatlespärr. om enomläggning av beräkningen av del kommunala skatteunderlaget samt om ändringar ireglerna om statligt och kommunall grundavdrag och de härav föranleddaändringarna i fråga om andra beloppsgränser med anknytning till grundavdragelssloriek. Ulskoitetvill i likhet med finansutskottet understryka vikten av atl del förslag lill nyskatteskala som skall föreläggas dämpar marginaleffekterna iett brett skikt av inkomstskalan och all vid utformningen av skalan särskiltde lägre inkomstlagarnas situation uppmärksammas. Förslaget bör också, sålångt möjligt, lillgodose kravet på enkelhet i tillämpningen. uppfattning skulle ett borttagande av del statligagrundavdraget och en höjning av del kommunala i viss utsträckning komplicerabl. a. skalleberäkningen och därigenom medföra merarbele under en ganskabetydande övergångstid. Utskotieikommer i del följande att inledningsvis uppehålla sig vid frågan ominflalionsskyddet i skatteskalan för all därefter gå in på frågan ommarginaleffekterna på . Utskotiei kommer därvid alt behandla demotioner som väckts i anslutning lill proposilionen saml vissa motioner frånden allmänna motionstiden som med hänsyn till all de har ell direkt ellerindirekt samband med de i proposilionen behandlade frågorna ansetts lämpligenböra las upp lill prövning i detta sammanhang. Avslutningsvis behandlarutskottet förslagen om avdragsrätt för gåvor, om arvsskaitefrihet och om stämpelskatt. Fr. o. m. taxering gäller iinkomstskallesyslemel elt aulomaliskl verkande inflalionsskydd genom attskiktgränserna i den statliga inkomstskatteskalan är anknutna tillpenningvärdeulvecklingen. Den beskattningsbara inkomslen uttrycks ibasenheter. Basenheten, som fastställs av regeringen före utgången avseptember månad med utgångspunkt i statistiska centralbyrånsberäkningar av penningvärdeutvecklingen, ulgör f. n. Den antas komma atl uppgå lill . Is-motionen 2433 yrkas all inflationsskyddet avskaffas fr. o. m. 1981 årstaxering, medan vpk i motionerna 308 och 2435 begär förslag av liknandeinnebörd. 1 den socialdemokratiska partimotionen framhåller motionärerna somsin mening atl indexregleringen bidrar lill alt öka klyftorna mellan olikaskattskyldiga genom att den inte lar hänsyn lill hur myckel lönerna ökar ochännu mindre lill hur löneökningarna fördelas. SkU1978/79:55 54