bet · G201UU27 · 1978-12-31 00:00:00 — Beredskapslagrel ulgör del av del internationellaberedskapslagret av livsmedel för katastrofinsatser (lEFR), vilkel i huvudsakslällls lill WFP:s förfogande. För budgelårel 1979/80 beräknar regeringen eltmedelsbehov om 50 milj. kr. för påfyllnad av del svenska livsmedelslagret inkl.lagring och frakt. ordinarie bidrag lill FN:s hjälpprogramför Palestina-flyktingar (UNR WA) uppgick till 38 milj. kr. Därtilllämnades etl extra bidrag om 2 milj. kr. Mol bakgrund av alt UNRWAfortfarande befinner sig i en besväriig finansiell situation har regeringen (budgetårel 1979/80) gjori en ulfäslelse om etl svensklbidrag på 42 milj. kr., för vilket godkännande begärs. Vidare begärsgodkännande av en lika stor utfästelse för vart och elt av verksamhetsåren 1980och 1981. Utfästelsen bör göras under förutsättning att UNRWA:s roll inte väsenlliglförändras lill följd av den poliliska utvecklingen i . Enligtriksdagens lidigare bemyndigande uppgår ulfäslelser till FN:sflyktingkommissariat (UNHCR) lill 25 milj. kr. för vart och ett av budgelåren1978/79-1980/81. Med hänsyn lill UNHCR:s ulvidgade reguljära program ochorganisationens effektivilel föreslås en höjning av bidragel för budgetåret1979/80 till 30 milj. kr. samt bemyndigande att göra utfästelser om elt likastort bidrag för vart och eU av budgelåren 1980/81 och 1981/82. Därutöver börliksom tidigare medel ur kataslrofreserven vid behov kunna ställas lill UNHCR:sförfogande bl. a. för särskilda operationer. Sverigesbidrag lill /GA TT:s internationella handelscenirum (ITC) uppgårinnevarande budgelår lill 8 milj. kr. Regeringen föreslår elt bidrag på 8 milj.kr. även för /80 och begär vidare bemyndigande altgöra en utfästelse om etl lika stort bidrag lill ITC budgetåren 1980/81 och1981/82. linportkontoretJÖru-landsprodukter (IMPOD) erhöll innevarande budgelår ell bidrag på 3 025 000kr. Propositionen föreslår en höjning lill . för budgetåret1979/80. Under denna anslagspost upptas de olikaforskningsprogram vartill medel beviljas genom beredningen för u-landsforskning,SAREC. Större delen av dessa medel går lill internationella forskningsprogram,varibland särskilt märks WHO:s program för forskning kring mänskligforlplanining som UU 1978/79:27 31 erhållerbetydande svenska bidrag. Vissa medel går också till forskningsverksamhet iprogramländerna. Propositionenberäknar ell medelsbehov för u-landsforskning om 110 milj. kr. budgelårel1979/80, vilkel innebär en höjning med 10 milj. kr. bör ha en viss finansiell beredskap aumedverka i sådant multilateralt utvecklingssamarbete, som kan aktualiseras ipågående eller kommande internationella förhandlingar till följd av beslutenvid FN:s själle och extra generalförsamlingar saml vid CIEC (den s. k.nord/ syddialogen). Del kan t. ex. gälla inlernalionella lösningar för all ökaresursflödet lill , slöd lill verksamhet med anknytning lillFN-diskussionerna om en ny internationell ulvecklingsslrategi eller arbetet fören ny iniernalionell ekonomisk ordning (NIEO). 1propositionen erinras här om principbeslutet om inrättandet av en gemensam fondför buffertlagerfmansiering för alt stabilisera priserna på råvaror. Tillfonden kommer sannolikt atl knytas möjligheter lill finansiering avkomplelierande ålgärder lill förmån främst för fattigare , ålgärdersåsom diversifiering, forskning och främjande av exporten. Om så blir falletkan svenska bisiåndsmedel behöva ställas till förfogande. Sverigehar under lång lid verkal för ell globalt system för stabilisering avu-ländernas exportintäkter. Möjligheterna alt bygga ul existerande facililelerför exportiniäklsslabilisering övervägs f n. inom och Internationellavalutafonden. Mot denna bakgrund är det angeläget all kan delta ifinansieringen av eventuella åtgärder för all kompensera särskilt de fattigareu-länderna för bortfall av exportinkomster från råvaror. Sverigekan också behöva lämna bidrag lill Afrikanska utvecklingsfonden (ADF) och tillAsiatiska (AsDF) som kompensation för kursförluster påtidigare lämnade bidrag. Ävenandra mullilaterala bidrag bör kunna belasta denna anslagspost, såsom årsbidragtill Röda korsets internationella kommitté och slöd lill FN:s enhet förekonomisk och social information (CESI). Andra exempel är FN:s utbildnings- ochforskningsinstitut (UNITAR). FN:s center för transnationella företag (CTNC).FN:s katasirojhjälpskonior (UNDRO) och FN:s Jönd JÖr kontroll avberoendeframkallande medel (). Ävenmullilaterala bislåndsorgan kan komma atl behöva extrabidrag för atl övervinnalikvidilelskriser. Förposlen "Övriga multilaterala bidrag" beräknas för /80ell belopp av 13,1 milj. kr., vilkel är samma belopp som för innevarandebudgetår. Dådella belopp troligen är för knappt tilttagel, kan oiniecknade reservationsmedelunder delta anslag behöva las i anspråk för alt täcka väntade behov. Vidingången av innevarande budgetår uppgick denna reservation lill 197 milj. kr. UU 1978/79:27 32 1della sammanhang behandlar ulskoltel dels motionen 1978/79:1771 av m. fl. (s), yrkandet 6, nämligen 6.att beslutar atl anslaget lill höjs med15 milj. kr. till 40 milj. kr. för budgelårel 1979/80, Je/5 motionen 1978/79:1781 av m. (vpk),delyrkandena 3.b) och 3.c), nämligen 3.atl uttalar och hos regeringen hemsläller om förslag som leder lillalt de bisiåndspoliliska målen skall slyra användningen av hela biståndsanslaget,vilket innebär b) att inom FN-systemel verkar för all bislåndel inriktas påländer som strävar efter social och ekonomisk rättvisa och politiskt ochekonomiskt oberoende, c) atl lämnar Väridsbanksgruppen. I s-moiionen 1771 föreslås för näsia budgetår ettbidrag lill FN:s kapitaiutvecktingsfönd (UNCDF) om 40 m\Y]. kr.,dvs. mer än enligl regeringens förslag om 25 milj. kr. Eltmotsvarande yrkande behandlades och avstyrktes av ulskoltel i dessbelänkande UU 1977/78:10. Slorieken av bidrag lill UNCDF dryftades avulskollet också i betänkandet UU 1978/79:1. I båda dessa sammanhang hänvisadeulskollet till att fonden i fråga ännu är av relativt liten omfattning och atlden väsentligen bärs upp av elt fåtal större bidragsgivare, däribland ,som svarat fördel sammanlagt näst största kapitaltillskollel lillUNCDF. Mot denna bakgrund ansåg ulskoltel att del fanns anledning all inlealltför snabbi öka de svenska bidragen. 1 stället borde verka för atlfler i-länder ger sill stöd till fonden. Utskottet konstaterade atl så redanskedde. Desammanlagda utlovade bidragen lill kapitalulvecklingsfondens verksamhet underår 1979 uppgår nu till 24,9 milj. dollar, vilket innebären ökning med ca 7milj. dollar från föregående år. Inför fick fonden bl. a.USA och som nya bidragsgivare. Dessutom har elt antalu-länder tillkommit som medlemmar. Bidragen från dessa är emellertid små.Kapitalulvecklingsfonden har 33 medlemsländer. Denhöjning av del svenska bidragel från 20 milj. kr. till 25 milj. kr. somregeringen föreslår för budgetårel 1979/80 gör att behåller sin högaandel av fondens finansiering. svarar under innevarande budgelår för ca23 96 av de totala bidragen. Andelen lorde förbli i stort sett oförändrad undernästkommande budgelår. UU 1978/79:27 33 Ulskoltelser därför inte anledning all förorda en yileriigare höjning av bidraget,varför det nu akluella yrkandei 6 i moiionen 1771 avstyrks. 1 vpk-molionen 1781 föreslås all lämnarVärldsbanksgruppen. Ulskollet har tidigare behandlatyrkanden av innebörd alt skall utträda ur Väridsbanksgruppen. I sillbelänkande UU 1978/79:1 redovisade ulskollet i Qol ulföriigl skälen för altSverige bör lämna fortsalt stöd till Väridsbankens och lDA:s verksamhet.Samtidigt erinrade utskottet om den kritik som i vissa avseenden riklals molVärldsbanksgruppen avseende bl. a. röstregler och ullåningspolilik. Delkonslalerades att och övriga nordiska länder anslutit sig till delar avdenna kritik och bl. a. verkal för ändrade röslfördelningsregler lill förmånför och för ell större beaktande av sociala behov ochfördelningseffekter vid projektbedömningarna. Dessaanslrängningar har inle blivii resuliallösa. Banken och strävar numera attöka stödet lill de fattigaste befolkningsgrupperna. Ellsvenskt utträde ur Världsbanksgruppen skulle minska våra möjligheter atlpåverka organisationens politik. Det skulle också minska lDA:s möjligheter atttillhandahålla kapilal på mjuka villkor och därmed sannolikl i ökadgrad hänvisa dem lill de hårdare villkor som råder på den friakapitalmarknaden, vilkel särskill skulle drabba de fattigaste . Ulskolletavstyrker mot bakgrund härav det nu akluella delyrkandet 3.c) i moiionen 1781. I vpk-motionen 1781 yrkas att skall påverkaFN-biståndets inriktning så all del inriktas på länder som strävar efter socialoch ekonomisk rättvisa och politiskt och ekonomiskt oberoende. Eu likalydandeyrkande var föremål för uiskoliels behandling (UU 1978/79:1) ianslutning lill framläggandet av prop. 1977/78:135 om riktlinjer förinternalionelit utvecklingssamarbete m. m. Delviktigaste biståndsprogrammet inom del egentliga FN-systemel är FN:sulvecklingsprogram (UNDP), till vilket är en betydande bidragsgivare.Inom har länge hävdat uppfattningen alt UNDP-biståndeii högre grad än bör inriktas på de fattigare länderna och på ländersom strävar efter sociala strukturförändringar. För atl påskynda en sådanomfördelning av UNDP:s bislåndsresurser har gettavsevärda extra bidrag till en särskild UNDP-fond som inrättats speciellt förbistånd till de minsl ulvecklade länderna. sådant extra bidrag, om 30 milj.kr., föreslås också i årets budgetproposition. Somframhölls i prop. 1977/78:135, avser au fullfölja sina strävanden atlstärka UNDP:s insatser i de fattigaste länderna och vidhålla sin ståndpunkt attutvecklade länder som alltjämt får UNDP-bistånd bör avstå från delta. 1 sammaproposition uttalades önskvärdheten all få till stånd en ytteriigareförskjutning av UNDP-programmet i riktning mot hänsynstagan- 3 1978/79. UU 1978/79:27 34 de lill bl. a. moitagarländernas anslrängningar för all åstadkommainkomsiuljämning och social riillvisa. Delnu aktuella delyrkandel 3.b) i moiionen 1781 torde med del anförda få ansesbesvarat. Ulskollet tillstyrker övriga förslag i förevarandeavsnitt av budgetpropositionen och hemsläller sålunda 1. alt beträffande FN-biståndets inriktningförklarar moiionen 1978/79:1781, delyrkandet 3.b), besvarad med vad ulskottel anfört, 2. all beti'äffande medlemskap iVärldsbanksgruppen avslår motionen 1978/79:1781, delyrkandel 3.c), 3. all belräffande bidrag till FN:skapitalutvecklingsjond (UNCDF) avslår motionen 1978/79:1771, yrkandei 6, ochgodkänner vad som förordas i budgetpropositionen, 4. alt / övrigt godkänner de riktlinjer Jörmultilateralt utvecklingssamarbete som förordas i budgetpropositionen, 5. alt bemyndigar regeringen alt göra deutjästelser och åtaganden gentemot internationella biståndsprogram som förordasi budgetpropositionen, 6. att , med bifall lill budgetpropositionensförslag, lill Bidrag (illinternationella biståndsprogram förbudgetårel 1979/80anvisar ell reservationsanslag av . Bilateralt utvecklingssamarbete (C 2) 4.1Allmänt (anslagsram, biståndets inriktning, länderkoncentration m. Propositionen(s. 59-63) Anslaget lill bilateralt utvecklingssamarbete, somunder innevarande budgetår uppgår lill ca 2 465 milj. kr., föreslås iproposilionen öka med ca 371,5 milj. kr. lill 2 836,1 milj. kr. för budgelårel1979/80. SIDA hade i sin anslagsframställning föreslagit en höjnjng med 602milj. Medlenför bilalerall utvecklingssamarbete las i anspråk för långsiktigtuivecklingssamarbele med enskilda länder, katastrofhjälp, stöd lill befrielserörelseri södra saml andra humaniiära insatser, bidrag lill enskildaorganisationer, särskilda program, bredare samarbete saml inbelalning tillgrundkapilalel och administrationen av den fond för industriellt samarbete medu-länder, som har inräiiats av regeringen . Detbelopp, som beräknats för bilalerall utvecklingssamarbete, är lägre än vad SIDAföreslagit. Deiia går i förslå hand ut över den ofördelade reserv, som SIDA harupptagit, och posten Katastrofer m. m. Vidare har i förhållande lill SlDA:sförslag gjorls vissa nedskärningar i landramarna för UU 1978/79:27 35 ,, , saml vad avser posten Särskilda program. Deav SIDA föreslagna landramarna har frångåtts i fråga om länder med omfallandepersonalbistånd. En del av kostnaderna härför har i siällel beräknats under enny särskild post. Dentidigare satsningen på södra fullföljs i förslaget för budgetårel1979/80. Frontstatema får ökade ramar. Det humaniiära stödet till befrielserörelseroch fiyktingar m. m. i södra ökar från 85 till 120 milj. kr. Likasåföreslås en belydande ökning av medelsramen för Humanilärt bistånd,, från 21 till 30 milj. kr. Slalsmaklernahar vid upprepade tillfällen understrukit angelägenheten av en koncentration avdel landprogrammerade biståndet. Senast skedde det i samband med riksdagensställningstagande lill prop. 1977/78:135 om rikllinjer för internaiionelliutvecklingssamarbete m. m. Utrikesulskollel framhöll i sitt utlåtande däröver(UU 1978/79:1) bl. a., att det bör vara en slrävan alt på sikl åsladkomma enslörre koncentration av de svenska biståndsinsatserna både med avseende påländer och på ändamål. Delårliga budgetarbetet ger tillfälle lill en kontinuerlig översyn av samarbetetmed de enskilda länderna mol bakgrund av målen för den svenska biståndspolitikenoch de omständigheter, som kan föranleda förändringar i eller avveckling avutvecklingssamarbetet. I detla sammanhang påminns i proposilionen om de beslutom avveckling av långsikligl utvecklingssamarbete, som redan har fattats ifråga om och . Längre fram i proposilionen föreslås alt dellandprogrammerade biståndet lill skall avvecklas / 80-1981/82, samiidigi som medel anvisas för all främja eltbredare samarbete. Vidare föreslås, alt biståndet lill efter enIreårsperiod nedlrappas, förutsatt alt inga nya faktorer tillkommer, somförändrar bilden. föreslås all ulvecklingssamarbetet med Somaliakoncentreras till fiskeseklorn som uppföljning av del kalaslrof- och rehabiliieringsslöd,som har lämnats sedan budgelårel 1973/74. Fördelningenav del bilaterala biståndet på länder och andra ändamål under innevarandebudgelår liksom SlDA:s resp. regeringens förslag lill medelsfördelning undernäsia budgelår framgår av följande ur budgelproposilionen hämtade tabell: Bilateralt bistånd budgetåren 1978/79-1979/80 Fördelningpå mottagarländer och andra ändamål (milj. Förslag 1979/80 Mo(;ambique Befrielserörelser m. m. Kalastrofer m. m. Fonden for industriellt sam- Övriga ändamål (EAC) 1 Denna landram har sänkts i förhållande till SIDA:sförslag med etl belopp som i stort sett motsvarar skatter och sociala a'/gifter för de svenska experterna ilandet. Dessa kostnader redovisas fr. o.m. /80 inom detla anslag under en nysärskild post. 2 Ev.kostnader for förslag, som regeringen vid prövning finner välmotiverade i samband med arbete med den särskilda propositionen rörande u-landsinformationoch biståndets organisation, skall bestridas av medel under denna post. UU 1978/79:27 37 Idetla sammanhang behandlar ulskoltel dels moiionen 1978/79:420 av m. (m), yrkandei 1, nämligen 1. allriksdagen ullalar alt svenskt bistånd ej skall utgå lill länder som bedriver anfallskrig eller motsvarande, dels motionen 1978/79:587 av m. (m), yrkandet 2, nämligen au 2. somsin mening ger regeringen till känna att de regler för avbrytande av vårt u-landsbislånd som anges i moiionen i framliden skall lillämpas, dels moiionen 1978/79:1771 av m. fl. (s), yrkandena 1 och 2, nämligen aU beslutarall 1. somsin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om riktlinjerna för den svenska biståndspolitiken, 2. hosregeringen anhålla om utredning och förslag om hur och i vilken takt den i motionen förordade länderkoncentrationen kan genomföras, varvid bl. a. särskill skall beaktas vad som i motionen anförts om , och , delsmoiionen 1978/79:1774 av m. fl. (m) vari hemställs all riksdagenhos regeringen begär alt en särskild expertgranskning genomförs av effekternaav och effektiviteten i de svenska bilaterala u-landsinsalserna i enlighel medvad som i motionen anförts, delsmoiionen 1978/79:1775 av (), vari hemställs att ullalar altfrågan om avalkoholiseringsprojeki i enlighel med motionen aktualiseras avSIDA inom ramen för det svenska biståndsarbetet, främst i södra , (e/s moiionen 1978/79:1781 av m. (vpk), delyrkandel 3.d), nämligen 3. atlriksdagen uttalar och hos regeringen hemsläller om förslag som leder till au de bisiåndspoliliska målen skall styra användningen av hela bistånds anslaget, vilkel innebär d)all regeringen inför näsia presenterar rikllinjer för en avvecklingav bislåndel lill , , , , och . I det förslå yrkandei i s-molionen 1771 föreslåsalt ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om riktlinjerför den svenska biståndspolitiken. UU 1978/79:27 38 I motionen anförs bl. a. all resurslillväxl,ekonomisk och social uljämning, ekonomisk och politisk självsländighel samldemokratisk samhällsutveckling är de mål för biståndspolitiken somsocialdemokratin arbetar efter. Bislåndel skall enligl moiionen medverka lillekonomisk utveckling och social rättvisa. Del skall främja en utveckling motökad självsländighel och demokrati. Del heter vidare atl tonvikten under senareår alllmer kommil all läggas vid social rältvisa och au della är naturligt,eftersom del yttersta syftet med allt bistånd är atl främja en jämnarefördelning av tillgångarna så att u-landeis ulvecklingsanslrängningar omfattarde stora fatliga folkgrupperna. - En annan viktig princip för bislåndel ärenligl moiionen 1771 alt det skall vara långsikligl och atl del skall användasi enlighel med de prioriteringar som mottagarländerna själva gör. Ett effektivtbistånd, som verkligen når ut lill de fattiga, förutsätter samstämmighet ommålen mellan givare och mottagare. Endast i länder som själva aklivi driver enfördelningspolit-ik blir bislåndel en del av en utveckling mot social rättvisa,heter del vidare. Ulskoltel finner att de i motionen 1771 anfördasynpunkterna om biståndspolitikens mål och syften väl överensstämmer med vadulskoltel enhälligt uttalade härom i anslutning till fjolårels proposition omrikllinjer för internationellt utvecklingssamarbete ni. 1977/78:135,UU 1978/ 79:1). Om dessa mål - resursdllväxl, ekonomisk och social utjämning,ekonomisk och polilisk självsländighel saml en demokratisk samhällsutvecklingi mollagarländerna - rådde även i biståndspolitiska ulredningen (SOU 1977:13,samarbete med ) full enighet. a. all de fyra angivna huvudmålen bör ses som en helhet ochall del framför alll är angeläget att lillväxlmålet inte ses som någotsjälvändamål. Del är lika myckel atl betrakta som etl medel för all åsladkommaekonomisk och social rättvisa. För alt vara meningsfull måste lillväxlen kommalill stånd ulan rovdrift på naluriillgångar och ytiersi vara inriklad på atlförbättra levnadsvillkoren inle för ell fålal ulan för de breda och oftaförtvivlat falliga folklagren i , anförde ulskollet. Utskottetframhöll vidare att en jämnare fördelning av existerande och tillkommanderesurser visserligen ibland kan främjas med biståndsåigärder som är specielltinriktade på de faltiga folkgruppernas behov men all delta syfte bäsl främjasom mottagariänderna själva bedriver en ekonomisk och social politik som harjust denna inriklning. Ulskoltel anslöi sig vidare till synpunkten atlekonomisk och social rältvisa ulgör etl huvudsyfte med utvecklingssamarbeieloch au denna värdering bör prägla såväl biståndets utformning som valet avprogramländer. Med det anförda lordeyrkandei 1 i moiionen 1771 få anses besvarat. I yrkandet 2 i s-motionen 1771 hemställs attriksdagen skall anhålla om utredning och förslag om hur och i vilken takt den imotionen förordade länderkoncentrationen kan genomföras och att därvid särskillbör beaklas vad som i motionen anförs om , och . UU 1978/79:27 39 1 moiionen erinras om atl del varil en vägledandeprincip i svensk biståndspolitik atl utvecklingssamarbetet i huvudsak skallkoncentreras lill etl begränsat antal länder. pekas på alt 21 länderi årets budgetproposition behandlas som programländer och all detta knappastslammer med konceniraiionsprincipen. 1 moiionen erinras vidare om uiskolielsuitalande i denna fråga (UU 1978/79:1): En strävan bör därvid vara alt åstadkommaen större koncentration av de svenska bislåndsinsalserna både med avseende på länder och på ändamål, som svarar mot angelägna bisiåndspoliliska mål och för vars uppfyllelse den s. k. basbehovsstrategin torde uigöra ell ändamålsenligt hjälpmedel.-- Utskottetförutsätter all regeringen ägnar denna fråga uppmärksamhet och lar de iniiialivsom bedöms erforderiiga. 1 moiionen 1771 understryks vidare nödvändighetenav en kontinuerlig omprövning både av valet av programländer och av biståndetsomfattning för de olika länderna. Det är vikligt att ålgärder nu vidlas för atlbegränsa antalet programländer och att det sker med beaktande av de principerför val av länder som förut redovisats, heter det i moiionen 1771 vidare. Detlabetecknas som så myckel viktigare som del enligl motionärernas mening ärnödvändigt alt diskutera att öppna länderkretsen för ytterligare slaier. - Påandra ställen i samma motion framhålls all utvecklingssamarbetet med Lesolhooch efter hand bör avvecklas och au man belräffande bör beakiaall landet haft en snabb ekonomisk tillväxt och får omfattande internationelltbistånd men alt delta inle lett till någon minskning av den extremt ojämnafördelningen av inkomster och förmögenheier. Vidare föreslås i moiionen atl ellvisst biståndssamarbete skall inledas med och Dominikanska republiken.Del framhålls i moiionen även att bistånd fortsättningsvis bör ges lill . (De konkreta yrkanden som framförs beträffande enskilda länder i motionen 1771behandlas av utskottet längre fram i betänkandet.) 1 anslutning lill sin behandling av fjolåretsproposition om riktlinjer för internaiionelli utvecklingssamarbete m. m. (prop.1977/78:135) och av då framförda motionsyrkanden i länderkonceniralionsfråganförde utskottet en utförlig diskussion härom, som utmynnade i bl. a. deslutsatser som ovan återgetts i referatet av moiionen 1771. Utskottet fann delsålunda väsentligt att regeringen söker finna metoder som underlättar enkontinueriig översyn av det bilaterala bislåndels fördelning och innehåll,varvid SlDA:s erfarenheter las till vara. Ulskollet framhöll vidare au enslrävan därvid bör vara all på sikl åsladkomma en större koncentration av desvenska biståndsinsatserna både med avseende på länder och på ändamål.Utskottet anslöt sig emellertid till utialanden i bådebiståndspolitiska utredningen och den då akluella proposilionen 135 alt kretsenav mottagarländer bör förändras endast med stor försikiighei. Vidare anbefalldeuiskoiiei en viss försiktighet i fråga UU 1978/79:27 40 omatl ingå insatsavtal som i förväg binder större delen av den normalt treårigaulfästelseramen för resp. länder. Utskottet förutsatte atl regeringen ägnardenna fråga uppmärksamhet. ISlDA:s anslagsframställning för budgelårel 1979/80 ålerges dessa uttalanden avulskoltel och erinras om den översyn av länderkrets och -ramar, som SIDA förutbegärt och som bl. a. skulle syfta lill en minskning av antalet mottagarländer.I detla sammanhang framhåller styrelsen bl. Det ligger i regeringens hand au utnyttja ellerinle ulnyllja bemyndiganden all göra ulfäslelser över fiera år ifråga om landramar och i insaisavtal. Detta instrument är betydelsefullt då detgäller all åstadkomma en koncentration av bislåndel eller i andra avseendenförnya det svenska bislåndsprogrammei. Isialsmaklernas fortlöpande översyn av länderkrets och landramar utgörstyrelsens årliga anslagsframställning ett viktigt led. Styrelsen är inställdpå all sammanställa ytteriigare material föratt bedöma utvecklingen i programländernai belysningen av målen för svenskl bistånd, bislåndels effekter ocherfarenheterna av samarbetet med de enskilda länderna saml kriterier ochmeioder för uppbyggnad resp. avveckling av långsiktiga samarbelspro-gram.