bet · G201LU9 · 1978-12-31 00:00:00 — barn.Vad slutligen gäller det genom motionen aktualiserade spörsmålet om denlagtekniska utformningen av reglerna om förbehällsbelopp vill utskottet erinraom all praxis i underhällsfrågor f n. synes vara myckel skiftande. Somdepartementschefen framhåller är det angeläget all försöka fö lill stånd enstörre likformighet i bedömningen. 1 remissyttrandena har också allmäntvitsordats behovet av fastare normer för beräkningen av underhållsbidrag. Sommotionärerna påpekar kan naturligtvis motivultalandena i anslutning till enmera allmänt hållen regel om underhåll ge samma vägledning som uttryckligalagbestämmelser. Mera detaljerade normer kan självfallet inte heller tas in ilagstiftningen. När del som är fallet gäller atl ge ett konkret innehålltill den nya principen om att underhållsskyldigheten inte skall varaovillkorlig anser dock ulskoitei alt den i propositionen förordade lösningenäratt föredra. De nya reglerna för otvivelaktigt större genomslagskraft om derashuvudsakliga innebörd klart framgår av lagtexten. Med hänsyn till atlbestämmelserna i inte bara riktar sig till domstolar och andra myndigheterutan också skall lillämpas av enskilda framstår det som särskilt angeläget altreglerna utformas så alt de främjar enhetlighet i tillämpningen. Utskottetanser del också viktigt att nivån på normalbeloppen fastställs av riksdagen.Enligt utskottets mening talar således övervägande skäl för regeringensförslag. Ienlighet med vad utskottet ovan anfört avstyrker utskottet bifall till motionen29, yrkandena 3 och 4. Som tidigare berörts skall enligt 7 kap. 1 § i dessnya lydelse underhållsskyldigheten bestämmas med hänsyn lill bl. a. barnetsbehov av underhåll. 1motionen 1978/79:32 (s) framhålls att förslagen i propositionen bör ses som ettsteg i reformarbetet men att det är angeläget att man strävar efler ett systemför bedömning av underhållsskyldighet som kan upplevas som rättvist av bådaföräldrarna. Enligt motionärerna måste varje resonemang om underhällsbidragutgå frän rimliga uppskaltningarav vad barn faktiskt kostar. Motionärernakritiserar nuvarande ordning för fastställande av underhållsbidrag och anföratt vårdnadshavarens ekonomiska bärkraft inte beaktas i tillböriigutsträckning. Enligt motionärerna kan man emellertid i avsaknad av precisauppgifter om barnkoslnaderna inte heller fördela kostnadsansvaret mellanföräldrarna. I motionen framhålls atl utgångspunkten för avgöranden iunderhållsfrågor måste vara barnels levnadskostnader med päslag för eventuellavårdkostnader och med avdrag för barnbidrag och vårdnadshavarensskattereduktion. Vidare måste omfattningen av umgängesrätten tillmätasavgörande betydelse. Först sedan en beräkning skett av kostnaderna kan underhållsbördanfördelas mellan föräldrarna i förhällande till deras ekonomiska omständigheter.I motionen anförs ett exempel på en kalkyl beträffande storleken avunderhållsbidrag. Motionärerna anser all erforderligt siffermaterial enklastkan tillhandahållas genom atl i samarbete.med statistiskacentralbyrån utarbetar rimliga uppskaltningarav barns faktiskalevnadskostnader. LU 1978/79:9 59 hosregeringen begär att del åriigen utarbetas rimliga uppskaltningarav barnsfaktiska levnadskostnader (yrkandet 1) saml att som motiv till 7 kap.1 § FB gör uttalanden om beräkning av underhållsbidrag lill barn i enlighet medberäkningsgången i kalkylexemplel i motionen (yrkandet 2). Utskottetvill för sin del framhålla aU det självfallet är angeläget att underhållsbidragbestäms med utgångspunkt i kostnaderna för barnei. Som närmare utvecklas ipropositionen (s. 102 och 103) innebär också de föreslagna reglerna atl barnetsbehov av underhäll först skall uppskattas lill visst belopp. I likhet meddepartementschefen anser utskottet all i beloppet endast bör räknas in verkligautgifter för barnet. Omständigheterna i del enskilda fallet blir härvidavgörande. Som departementschefen framhåller för man emellertid i storutsträckning falla tillbaka pä schablonbelopp. Utskottet delar därförmotionärernas uppfattning om angelägenheten av att det utarbetas rimligauppskattningar av barns faktiska levnadskostnader. Som förulskickats ipropositionen har uigivii en informationsbroschyr medsammanställning över de kostnader som normalt ingår i en hushållsbudgei(Hushållets kostnader. En hjälpreda för din ekonomi). Av sammanställningen kanman utläsa de faktiska kostnaderna för hushållsmedlemmar, bl. a. för barn iolika åldrar. I propositionen anges att avseratt beaktakostnadsutvecklingen genom halvårsvisa justeringar med ledning avkonsumentprisindex. Enligt utskottets mening bör innehållet i broschyren kunnabli till god vägledning när underhållsbidrag skall bestämmas. Utskottet villockså framhålla att vissa riktvärden för barnkoslnader bör kunna anges i de rådför beräkning av underhållsbidrag, som skall utarbetas av ochriksförsäkringsverket. Somframgår av det anförda är således motionärernas önskemål i denna del uppfyllt.Även motionärernas yrkande om beräkning av underhållsbidrag tillgodoses iväsentlig mån genom förslagen i propositionen. Som tidigare berörts skallnämligen - sedan barnets behov av underhåll bestämts - en beräkning ske avvarje förälders nettoinkomst efler skatt. Härvid skall hänsyn i förekommandefall tas till skattereduktion och förvärvsavdrag. Från nettoinkomsten görsavdrag för förbehållsbelopp. Restbeloppen för varje förälder utgör delöverskott som kan las i anspråk för underhåll av barnei. Underhållsbidrageterhålls därefler genom att det belopp som beräknats för barnets behov fördelasproportionellt mellan föräldrarna efter deras över-skoltsbelopp. Beträffandeumgängesrällens inverkan pä storieken av underhållsbidraget vill utskottetockså erinra om alt den underhållsskyldige enligt förslagen i propositionenskall fö rätt att göra avdrag på underhållsbidraget för kostnader han eller honhar för barnet i samband med utövande av umgängesrällen. Med det anförda anserutskottet motionen besvarad. 1 propositionen föreslås all den nuvarandeunderhållsskyldigheten gentemot även andra barn i familjen än de egna skallbestå i huvudsak oförändrad. Underhållsskyldigheten föreslås dock gälla intebara makes utan LU 1978/79:9 60 ävenannan sammanboendes barn om parterna har barn tillsammans (7 kap. 5 § förslagettill ändring i FB). Underhållsskyldigheten mot styvbarn skall liksom hittillsblott vara subsidiär, dvs. gälla endast i den mån barnet inte för underhållfrån den bidragsskyldige föräldern. 1motionen 1978/79:36 (c) framhålls att en konsekvens av underhållsskyldighetenmot styvbarn bör vara atl förbehåll enligt 7 kap. 3 § FB bör fö göras även förunderhåll av styvbarn och inte bara för underhäll av eget hemmavarande barn.Motionärerna yrkar därför atl förslaget lill 7 kap. 3 § FB ändras så att beloppäven kan förbehållas för underhåll ål barn som avses i 7 kap. 5§ (yrkandel 1). Utskottetvill lill en början framhålla alt styvbarn i det övervägande antalet fall försiu behov av underhåll tillgodosett genom underhållsbidrag ellerbidragsförskott. En utvidgning av tillämpningsområdet för 7 kap. 3 § FB ienlighet med molionsförslaget skulle därför i allmänhet sakna praktiskbetydelse. 1 undantagsfall kan emellertid omständigheterna vara sådana attunderhållsbidrag eller bidragsförskott inte utgår. Sålunda kan bidragsförskottha vägrats av den anledningen all vårdnadshavaren inte velat medverka lillfaderskapets fastställande. Inte heller utgår bidragsförskott till ensamståendeadoptanter. Lever adoptanien eller vårdnadshavaren tillsammans med annan personär barnet för sin försörjning uteslutande hänvisat lill vad de kan bidra med.Reglerna om underhållsskyldighet gentemot styvbarn bygger pä principen att allabarn i en och samma familjebildning skall ha samma standard. Enligt utskottetsmening leder denna princip lill att styvbarn lika väl som den underhällsskyldigesegna hemmavarande barn bör garanteras en viss minimistandard genom alt denunderhållsskyldige för förbehålla sig visst belopp för deras underhåll. Utskottet tillstyrker på anförda skäl bifall tillmotionen 36 i aktuell del och föreslår alt 7 kap. 3 § fjärde stycket ändras såatt uttrycket hemmavarande eget barn ändras lill hemmavarande barn. Genom alt ilagrummet anges alt förbehåll för underhåll av barn för ske oberoende av vadsotn annars gäller om en förälders underhållsskyldighet mot två eller fierabarn framgår alt endast hemmavarande eget barn och hemmavarande styvbarn somavses i 7 kap. 5 § FB berörs. Barnbarn, fosterbarn och styvbarn som fiytialhemifrån eller mot vilket underhållsskyldighet inte föreligger berörs ej.Utskottet vill vidare framhålla att förbehåll för styvbarns underhällsjälvfallet bara fär ske när vad som utges till barnei av den förälder medvilken den underhållsskyldige sammanlever och av barnets andre förälder ellerför dennes räkning inte tillhopa uppgår till förbehällsbeloppet. Bestämmelsenom all en avräkning på förbehållsbeloppet skall ske för vad som utges av denandre föräldern eller för dennes räkning kommer nämligen i styvbarnsfallen allgälla båda föräldrarna. Om det föranleds av omständigheterna i det särskildafallet kan dock rätlen liksom beträffande den underhållsskyldiges eget barnbestämma annal förbehållsbelopp för slyvbarnel. LU 1978/79:9 61 1 motionen 1978/79:33 (s) tas upp en fråga omunderhåll till barn som i adoptionssyfte förs från utlandet.Motionären framhåller att blivande adoptivföräldrar åtar sig etl moralisklansvar för barnels person och underhåll. Genom alt la ett barn lill fårde också en förpliktelse gentemot barnels hemland alt fullfölja adoptionen.Även del svenska samhället tar på sig etl ansvar för de utländska barn som förshit i adoptionssyfte genom all samhället medverkar i de internationella adoptionsärendena. Enligtmotionären har de blivande adoptivbarnen en myckel osäker rättslig ställningunder liden fram lill dess adoptionen genomförts. Motionären framhåller atl delförekommit alt makar gemensamt tagit hit barn från utlandet för att adopteradet och sedan skilt sig innan adoptionen blivit klar. Gällande regler om underhållsbidragär inte tillämpliga i sådana fall, och högsta domstolen har också i följd häravi en meddelad dom ogillat lalan mot en frånskild make omunderhållsbidrag lill utländskt barn som förts hit i adoptionssyfte. Motionärenföreslär atl FB ändras så alt barn av utländsk härkomst som av makar förts hiti adoptionssyfte blir jämställda med barn i äktenskap i fall då föräldrarnabegär äktenskapsskillnad före adoptionens genomförande och så att dessa barnföljaktligen blir berättigade till underhållsbidrag. Utskottetvill för sin del erinra om atl del blivit allt vanligare allutländska barn adopteras av svenskar. kom sålunda 1 820 utländska barntill för adoption. I allmänhet tas barnen hit innan adoptionen är klaroch de vistas hos de blivande adoptivföräldrarna som fosterbarn fram till dessatl adoptionen genomförs. I många fall lar del från det barnen kommerhit till dess svensk domstol kan pröva en ansökan om adoption elleradoplionsbeslut meddelas i barnets hemland och beslutet blir giltigt här ilandet. Beträffandeutländska barn som vistas här som fosterbarn gäller bestämmelserna ibarnavårdslagen. 1 övrigt saknas emellertid bestämmelser angående sådana barn.Reglerna i FB blir inte tillämpliga förrän adoptionen genomförts, vilketinnebär att någon underhållsskyldighet inte åvilar fosterföräldrarna. Oklartär vidare vad som gäller beträffande den rättsliga vårdnaden om ochförmynderskapet för utländska fosterbarn. Även i vissa andra avseenden är barnetsrättsliga ställning osäker. Socialulredningenhar i sina slulbelänkanden (SOU 1977:40 och 41) Socialljänsi ochSocialförsäkringsiillägg framlagt vissa förslag som ökar socialnämndernasmöjligheter atl följa de utländska fosterbarnens förhållanden. Utredningen harbetonat att presumtiva adoptivföräldrar genom alt ta hit ett barn från ettannat land åtar sig ett ansvar gentemot såväl detta barn som barnets hemland.Utredningen har vidare anfört alt del förekommer alt föräldrar sviker sittansvar genom alt inte fullfölja adoptionen. Enligt utredningens mening måstedet vara en strävan all så långt möjligt förhindra atl sädana situationeruppkommer. Socialulredningen har ansett all del LU 1978/79:9 62 genomsocialnämndernas uppföljning skapas möjligheter att medverka lill atl adoptiongenomförs. Bestämmer föräldrarna sig för all inte fullfölja adoptionen kannämnderna pä ett tidigt stadium bistå barnen. 1silt remissyttrande över socialutredningens betänkanden har nämnden förinternationella adoptionsfrägor () anfört atl socialnämndernas tillsynsmöjligheterinte är en tillräcklig garanti för barnen. Nämnderna kan t. ex. generellt biståbarnen men de kan inte ålägga föräldrarna atl ansöka om adoption. har vidarehänvisat lill den av motionären redovisade domen av högsta domstolen. TillNIA:s kännedom har också kommit ärenden där ena föräldern avlidit innanadoptionen blivit genomförd, varvid barnet inte blivil berättigat lillbarnpension. har i yttrandet uttalat att det bör ske en ändring ilagstiftningen på dessa områden så att barnenäven före adoption för en rättsligställning som är jämförbar med biologiska barns och adoptivbarns ställning. Frågorrörande internationella adoptioner har setts över av en särskild arbetsgruppsom tillkallats av socialministern 1977. Arbetsgruppen slutförde sitt uppdrag iår genom att i en departementspromemoria - (Ds S 1978:6) Internationellaadoptioner. Riktlinjer och organisationsförslag - lägga fram förslag om organisationenav den framtida adoplionsverksamhelen. Förslagen berör dock inte de genommotionen aktualiserade frågorna angående de blivande adoptivbarnens rättsligaställning. mening är det angeläget atl de utländska barnens trygghet garanterasunder den tid som förfiyter innan adoptionen kan genomföras och att deras bästakan tillgodoses. Som motionären framhåller för del anses atl har ensärskild förpliktelse gentemot barnens hemländer atl sörja för alt barnensintressen tillvaratas. Utskottet anser därför att det beträffande frågor omutländska blivande adoptivbarn bör komma lill stånd en översyn somsyftar lill en ändrad lagstiftning. Vid en sådan översyn bör inte bara det imotionen berörda spörsmålet angående underhållsskyldighet tas upp utan ocksåfrågor om en förstärkning av barnens rättsliga ställning i övrigt prövas.Enligt utskottels mening kan översynen lämpligen ske i anslutning till detpågående utredningsarbetet angående barnens rätt. Utskottet föreslår därför atlmotionen 33 och utskottets betänkande i denna del överlämnas till utredningenom barnens rätt. Avdragpå underhållsbidrag och bidragsförskott 1 propositionen föreslås atl förälder, som ärskyldig alt utge underhållsbidrag, i viss utsträckning skall fö göra avdrag påunderhållsbidraget för de kostnader som uppkommer när barnei vistas hos henneeller honom. Som huvudregel gäller enligt 7 kap. 4 § FB att avdrag för görasmed 1/40 av det månatliga underhållsbidraget för varje helt dygn av barnetsvistelse. En förutsättning för avdragsrätten är att föräldern haft barnei hossig en sammanhängande lid av minst fem hela dygn. LU 1978/79:9 63 Avdrag enligt huvudregeln för inte göras på underhållsbidragsom belöper på senare lid än från utgången av den kalendermånad dåvistelsen upphörde. Föreliggersärskilda skäl kan domstol förordna om andra villkor för avdragsrätien än desom följer av huvudregeln. Harförälder rätt lill avdrag på underhållsbidrag enligt 7 kap. 4 § FB skallavdragsrätien under vissa närmare angivna förutsättningar också beaktas vidåterkrav på bidragsförskott (15 § andra stycket förslaget lill ändring av lagenom bidragsförskoit). Avdragsrätl föreligger dock endast om den underhållsskyldigehaft barnet hos sig minst fem sammanhängande, hela dygn. I de fallavdragsrätien beaktas vid återkrav på bidragsförskott skall enligt 4 a § andraslyckel förslaget till ändring av lagen om bidragsförskott vidare gälla att dettill barnei utgående bidragsförskottet skall minskas med avdragsbeloppet. Imotionerna 1978/79:31 (vpk), 34 (s) och 37 (m) yrkas atl bestämmelsen i 7 kap.4 § skall ändras i tre avseenden. För det första villmotionärerna att den underhållsskyldige skall få göra avdrag så snart han ellerhon haft barnet hos sig en sammanlagd tid av under enkalendermånad. Vidare vill motionärerna atl tiden för barnets vistelse inteskall räknas i hela kalenderdygn utan i 24-timmarsperioderfrån den tidpunkt dåbarnet logs emot av den underhållsskyldige. Slutligen yrkas del alt avdragetskall för bestämmas till 1/30 av det månatliga underhållsbidraget.Till stöd för yrkandena åberopas i motionerna all avdragsrätten bör utformas såatt den stimulerar till täta och regelbundna kontakter mellan föräldrar ochbarn. Avdrag bör därför fö ske också i fall när föräldern har barnei hos sigkortare lider . Vidare anser motionärerna atl den ipropositionen föreslagna regeln om att endast hela kalenderdygn skall räknasinte är rimlig. Enligt motionärerna bör den lid barnei faktiskt varit hosföräldern läggas till grund för avdragsrätten. Härigenom uppnås bl. a. atlavdrag för ske för umgänge under veckoslut. Slutligen menar motionärerna attunder den tid, då barnet vistas hos den underhållsskyldige föräldern, har denandra föräldern inte några andra kostnader för barnet än de fasta utgifterna.Dessa täcks i stort sett av bostads-och barnbidrag. Skäl saknas därför enligtmotionärerna för att avdragsrätien skall begränsas till tre fjärdedelar avbidraget. Socialutskottetframhåller i sitt yttrande över propositionen i aktuell del och de föreliggandemotionerna att del ligger i barnels intresse att barnei för hålla god kontaktmed båda sina föräldrar. 1 de fall där föräldrarna inte sammanbor är delangelägel att den bidragsskyldige föräldern har möjligheter lill regelbundetoch ofta återkommande umgänge med sitt barn. 1 likhet med departementschefenanser socialutskottet atl denna kontakt inte för försvåras av atl förälderninte har råd alt utöver underhållsbidraget bekosta barnets vistelse hos honomeller henne i någon större utsträckning. Starka skäl finns således enligtsocialutskottet för att avdragsrätten bör ges en generös utformning. Vid ettställningstagande till frågan måste emellertid också andra LU 1978/79:9 64 Sålunda gäller det - framhåller socialutskottet - atl skapa ettsystem som ter sig rättvist också för den andre föräldern och som inte ledertill onödiga konfiikler mellan föräldrarna. Med hänsyn till alt en regel omavdragsrält även skall tillämpas inom bidragsförskottssystemet är det vidareangelägel att bestämmelserna utformas så att de inte förorsakarförsäkringskassorna administrativt merarbeie. Från dessa utgångspunkter ansersocialutskottet alt de i motionerna framlagda förslagen ter sig mindretillfredsställande. pekar särskilt på att den förordade24-timmarsregeln i praktiken kan leda såväl lill tvister mellan föräldrarna omnär barnet skall lämnas och hämtas som till problem för försäkringskassorna.Beträffande förslaget att avdrag skall fö ske redan när den underhållsskyldigehaft barnet hos sig en sammanlagd tid av endast under en kalendermånadframhålls all del otvivelaktigt skulle komma alt medföra en väsentligt ökadarbetsbelastning för försäkringskassorna. Vadhärefter gäller frågan om avdragels storlek kan det enligt socialutskottet ioch för sig förefalla skäligt att avdraget bestäms till 1/30. Somdepartementschefen framhåller tar emellertid en sådan regel inte tillböriighänsyn till all den förälder hos vilken barnet regelmässigt bor har vissa fastakostnader som inte minskar därför atl barnet är borta. Dessa kostnader tordeinte till fullo täckas av barn- och bostadsbidrag. Ett tillmötesgående avmotionärernas önskemål skulle därför enligt socialutskottets mening medföra enekonomisk belastning för den inte bidragsskyldige föräldern och skapa ett motståndhos denne mot utövandet av umgängesrällen. mening utgör förslagen i propositionen en rimlig avvägningmellan de delvis motstridiga intressen som gör sig gällande vid ettställningstagande till avdragsrältens omfattning. Såvitt gäller bidragsförskottenanser socialutskottet således atl propositionen bör bifallas och atl motionernabör avstyrkas. Lagutskottetdelar den uppfattning som kommit lill ullryck i socialutskottets yttrande.Flera av de skäl som i yttrandet anförs mot en vidgad rätt till avdrag påbidragsförskott gör sig gällande också vid en bedömning av frågan om i vilkenomfattning avdrag skall få ske pä underhållsbidrag. Mot ett genomförande avmotionsförslagen talar också att en mer omfattande avdragsrält leder tilladministrativt merarbeie hos kronofogdemyndigheterna när bidrag tas ut genominförsel. Utskottet vill härutöver framhålla atl föräldrarna när del gällerunderhållsbidrag har full frihet all avtala om atl andra villkor än de somanges i huvudregeln skall tillämpas. Föreligger särskilda skäl har som ovanredovisats domstol möjlighet atl avvika från huvudregeln. Som framhålls avdepartementschefen kan sådana skäl föreligga t. ex. om barnet regelbundetbesöker den bidragsskyldige föräldern än . Medhänvisning till del anförda tillstyrker utskottet bifall lill propositionen iförevarande del och avstyrker följaktligen bifall till motionerna 31, 34 och37. LU 1978/79:9 65 Som ovan berörts skall rätten till avdrag påunderhållsbidrag kunna beaktas vid återkrav på bidragsförskoit enligt 15 §andra slyckel förslaget till ändring av lagen om bidragsförskott. Enförutsättning härför är dock att den underhållsskyldige frånutgången av den kalendermånad dä barnels vistelse hos föräldern upphördeanmäler lill , alt han eller hon är berättigad lill avdrag.Har den underhållsskyldige fött avdrag vid återkrav på bidragsförskoit skallkommande bidragsförskott minskas i motsvarande män. Imotionen 1978/79:36 (c) yrkas (yrkandet 2) alt beslutar ge regeringenlill känna vad i motionen anförs om lämpligheten av alt del ovan nämndaavdraget pä utgående bidragsförskott eller underhällsbidrag till denunderhållsberättigade fördelas på . Motionärerna framhålleralt det föreslagna avdragssystemet kan leda lill komplikationer mellanföräldrarna. Som exempel härpå nämner motionärerna fall då barnet vistas hosden underhållsskyldige och avdraget på utgåendebidragsförskott sker först . En sådan ordning kan upplevas negativtav den förälder som uppbär bidragsförskottet och fö menlig inverkan när fråganom barnets vistelse hos den andre föräldern åter aktualiseras. Motionärernaanser det angelägel atl man inte i strävandena att tillgodose deunderhållsskyldigas krav på rättvisa inför etl syslem som försvårar dessasmöjligheter att ha sitt barn hos sig. Motionärerna förordar därför att störreavdrag bör fördelas , exempelvis etl halvt är. Utskottetvill för sin del framhålla att det av motionärerna aktualiserade spörsmåletnärmast synes beröra den föreslagna ordningen för avdrag på bidragsförskott.Som motionärerna påpekar innebär förslagen i propositionen att reduceringen avutgående bidragsförskoit kan komma att ske först sedan fiera månader förfiutitfrån tiden för barnels vistelse hos den underhållsskyldige. I likhet med vadsom anförs i socialutskottels yttrande anser lagutskottet att man inte kan räknamed alt en förälder som uppbär bidragsförskott för den lid barnei är bortaalltid lar hänsyn lill alt en reducering kan komma att göras vid en senarelidpunkt. I vart fall större avdrag på bidragsförskottet kan därförotvivelaktigt i vissa fall leda lill ekonomiska svårigheter för en förälder ochpåverka dennes inställning till umgängesrällens utövande. Somdepartementschefen framhåller är det dock inget som hindrar atl nedsätl-ningenav bidragsförskottet slås ut över fiera månader. Med hänsyn till angelägenhetenav alt de nya reglerna om avdragsrält inte leder lill alt kontaktmöjligheternamellan en underhållsskyldig förälder och dennes barn försväras villlagutskottet i likhet med socialutskottet understryka viklen av attförsäkringskassorna begagnar möjligheten alt fördela nedsäitningen avbidragsförskott på en längre lid.