bet · G201JoU4 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av motioner om jakt- och viltvård m. m. 1 molionen 1977/78:474 av och (båda s) hemställs att som sin mening ger regeringen tillkunna vad som i molionen anförts oin jakträtten på allmän väg. Imolionen 1977/78:790av (apk) föreslås att som sinprincipiella ståndpunkt uttalar all jakträtten skiljs från markäganderätlen ochi övrigt hemställer lill regeringen om en allmän översyn av lagen (1938:274) omrätt lill jakt så alt motionens syfte tillgodoses. 1molionen 1977/78:1270 av () hemställs att hosregeringen anhåller om alt rapporlskyldigheten för älgjaktsområden begränsas ienlighet med vad i motionen anförts. 1motionen 1977/78:1276 av m, fi, (s) hemställs all riksdagenbeslutar att uttala sig för att ett unslag ur jaktvårdsfonden om ,lillerkänns Jägarnas riksförbund-Lundsbygdens jägare, Imolionen 1977/78:1278 av m, fi, (vpk) hemställs alt riksdagenbeslutar uttala att duvhöken i likhet med övriga rovfåglar bör lotulfridlysas ihela riket, Imotionen1977/78:1282 av RolfWirién (fp) hemställs all uttalar sig Ibr 1, Ullduvhöken fridlyses. 2, alt alla rovfåglar blir kronans villebråd, Imotionen 1977/78:1622 av och (båda m) hemställs attriksdagen hos regeringen begären snabb utredning med syfte att begränsa deekonomiska skadorna genom älg i växande skog. I anslutning till behandlingen av förevarandemolioner har utskottet anordnat hearing med företrädare lÖr och Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare. I detui betänkande behandlar utskottet några underriksmötet /78 väckta motioner om jakt- och viltvård m, m, 1 motionen 1977/78:474 påpekas att reglerna om jakträtt på väginfördes i jaktlagstiftningen . dvs, i då trafiken var avhelt annan karaktär och betydligt lägre intensitet än i dug. Enligtmotionärerna är det därför väl motiverat ull jakt- och 1 1978/79. Omiryckning:S. 8 Ändrade sidhänvisniimar i forsla sivekel JoU 1978/79:4 2 viltvårdsberedningbehandlar även frågan om jakträtten på allmän väg så att vi får enjaktlagstiftning som - från såväl trafik- som jakivårdssynpunkter -anpassaslill den situation som råder . Enligtmolionen 1977/78:790 är del i slutet av tjugonde århundradet hög tid attersätta den nuvarande feodalistiska jaktlagstiftningen med en demokratisksådan. Detta mål kan enligl motionären endast uppfyllas genom att jakträttenskiljs från markägandet. Motionären pekar bl, a, på den förändring imarkägarstrukturen som skett genom samhällsutvecklingen och som lett till attskaran av egendomslösa i jaktlagens mening ökat. Motionen utmynnar i enhemställan om en allmän översyn av jaktlagen i enlighet med motionens syfte ochom elt principiellt uttalande från rik.sdagens sida all jakträtten bör skiljasfrån murkäganderätten. Utskottetvill nämna att en av huvudpunkterna i lagen (1938:274) om rätt lill jakt - jaktlagen- är att jakträtten tillkommer markägaren på honom tillhörigt område. Medjakträtten följer emellertid också vissa skyldigheter för jakträttsinnehavareni fråga om jaktvården. Delta förhållande hur fåll sill uttryck bl, a, i 1 § 2st, jaktlagen. Där stadgas att jakträttsinnehavare bör "genomändamålsenlig och efter tillgången på villebråd lämpad jakt ävensom, där sålämpligen kan ske, genom åtgärder för villebrådets skydd och förkovran sörjaför bevarandet av ett artrikt och livskraftigt villebråds-bestånd". Bestämmelserom jakiräli på väg finns i 5 § 1 mom, jaktlagen. Dessa innebär alt den som ägerväg inle har jakträtt på vägen med mindre han äger mark intill denna. Den somäger mark på båda sidor om vägen har jakträtt även om han inte äger vägen. i gränsen mellan skilda ägares mark och äger ingen av dem vägen har bådajakträtt på vägen. Stadgandet har i oförundrut skick överförts årslag om rätt till jakt, I en kommentar lill den av föredragandedepartementschefen förordade lydelsen lag, vilken också antogs avriksdagen, påpekades bl, a, att följden häruv blev all särskilda bestämmelserrörande rätten till fallvilt på väg inte erfordrades, (NJA 11 1913 s. 78-79), Utskottetfår erinra om att regeringen tillsalt en jakt- ochviltvårdsberedning, som med utgångspunkt bl. a. i jaktmarksutredningensbelänkande (SOU 1974:80) och remissyttrandena över detta har alt behandla vissafrågor inom jakt- och viltvården. Enligl utredningsdirektiven omfattar uppdragetbl. a. en översyn av jaktförfaltningarna i syfte att göra dem enklare och meraöverskådliga. Enligt ulskollels uppfattning berör molionen 474 en fråga som påett naturligt sätt synes falla inom ramen för beredningens verksamhet.Utskottet finner för sin del lämpligt alt motionen överlämnas till jakt- ochviltvårdsberedningen. Ettgenomförande av i motionen 790 framlagt förslag i fråga om jakträttensskiljande från markäganderutten leder till svåröverskådliga konsekvenser avsåväl lagteknisk art som i fråga om ansvaret för och det praktiskahandha-vandet av viltvården. 1 avvaktan på resultatet av jakt- ochvilivårdsbered- JoU 1978/79:4 3 ningensverksamhei är ulskollet inte berett att förorda någon åtgärd med anledning uvmolionen. Molionen avstyrks således. Enligl 2 § älgavgiftskungörelsen (1965:260) skull den sombedriver jakt efter älg senast inom efter jakttidens utgång sändaanmälan lill om jaklresuliulel, oavsett om älg har lallts ellerej. Bestämmelsen trädde i kraft . behövde anmälanske endast om älg hade fällts. Rupporisystemels nuvarande utformningsummanhänger med beslut om riktlinjer tor älgvården (se prop.1975:25, JoU 1975:13, rskr 1975:211). Dessa innebur bl. a. att visstmarkområde, som har jaktlig betydelse för älgjakt, kan uv länsstyrelsenregistreras som älgjaktsområde. Älgjaklsområde kan beslå av en eller fterafastigheter eller delar av fastighet. Är området lillriickligt stort för ulltilldelus minst en vuxen älg kallas det licensområde. För sådant områdefastställer det antal djur som får fällas. Älgjaklsområde som p.g. a. begränsad areal eller annan orsak ej uppfyller kraven på licensområde fårulan särskild ansökan s. k. generell älglilldelning, nämligen en årskalv ochett vuxet djur. Ett av syftena med rapportsystemei är all ge berördamyndigheter möjlighet all kontrollera och följa upp resultaten av den 5-årigaförsöksverksamhet med samordnad älgjakt som f n. pågår. Iälgavgiftskungörelsen finns vidare regler om ersättning ur älgskadefond förälgskudu på gröda, fruktodling m. m. Möjligheten till ersällning omfattardäremot inte skada på skog. Imotionen 1977/78:1270 unförs kritiska synpunkter på rapportsystemei vidälgjakt. Enligl molionen bör man minska den byråkrati som nuvaranderapportsyslem innebär så alt rapportering krävs endast för de områden på vilkaälg skjutits. Imolionen 1977/78:1622 framhålls att den kraftiga ökningen av älgslammen vållatölägenheter bl. a. i form uv stora skador på unga träd och plantor i skogen.Enligt motionärerna bör bestämmelserna om ersättning ur älgskadefonden ändrasså alt även svåra skador på växande skog kan ersättas. Enligtvad utskottet erfarit hai- rapportsystemei för älgjakt i några fall tillämpatspå ett sätt som väckt viss kritik liknande den som framförts i molionen 1270.Bl. a. har påpekats att rapportsystemei kommit att omfatta inle bara dem sombedrivit jakt efter älg ulan även sådunu kategorier uv jakträttsinnehavare somhos fått visst markområde registrerat som älgjaklsområde mendärefter inte bedrivit någon jakt. Ulskollet anserdet för sin del angelägel medett rapportsyslem som ulan att leda till onödig byråkratisering kan gevederbörande myndigheter del nödvundigu bedömnings- och beslutsunderiagel ifråga om älgvården. Det bör nämnas att rupportsystemet f n. är föremål föröversyn inom jordbruksdepurtemeniel, vilken bl. a. syftar till all närmareklariägga vilka kategorier av jakträttsinnehavare som rapporlskyldighetenskall omfatta. Med hänvisning härtill anser utskottet alt molionen 1270 inlebör föranleda någon särskild åtgärd JoU 1978/79:4 4 Iunslutning till molionen 1622 kun utskottet vitsorda att den växande ulgstammeni vissa lun skuput påtagligu problem för skogsbruket. Utskottet vill emellertid- med hänvisning också lill den belustning på älgskadelbn-dernu som nuvurundeersättningsregler innebär - ifrågasätta om dessu problem i första hund börlösas genom ulvidgudeersällningsmöjligheler. Den grundläggande principen förreglering av viltskador bör vura alt sådana skador bör förebyggas genom enefter rådande förhållanden avpussud uvskjulning av viltet. Utskottet vill isammanhanget numnu utt uppmärksammut problemen med denvuxunde älgstummen och med anledning häruv bl. a. i en rundskrivelse lillberörda länsstyrelser framhållit det ungelugna i en ökad uvskjulning. En sådantorde också av allt att dömu kommu till stånd under innevarande jaktsäsong.Härtill kommeralt juktlbrfuttningurna möjliggör för alt vid behovbeslulu om mera extraordinära åtgärder i form uv t. ex. förlängd jukitid elleruläggunde för jaktrutlsinnehuvare ull vidta olika skudeförebyggande åtgärder.Enligl vad utskottet erfurii kommer jukt- och viltvårdsberedningen troligen uttomkring /79 framliiggu vissu förslag angåendeviltskadeproblemaiiken. Med hänvisning till vad hurunföris finner utskottet attmotionen 1622 inle nu bör föranleda någol initiativ från riksdugens sida. I motionerna 1977/78:1278 och 1977/78:1282 framhålls att duvhökenbör lotulfridlysas från jukt, Molionurernu påpekur bl, u, att duvhöken är denendu svensku rovfågel som inle är fridlyst och ull ålskilligu undra länder, bl,u, och , latlut beslut om fridlysning. Situationen påstås rimmailla med goda rykte inom nationell och iniernutionell naturvård,Enligl motionen 1282 bör dessutom alla rovfåglar göras lill kronans villebråd,Allu upphittade döda exemplar uv rovfåglurskulle därvid inlämnus lill polisenför vidure befordrun till . Härigenom skulle detenligl motionen bli lättare alt ingripa mot olaglig rovfågelshuniering ochskapas bättre möjligheter til miljövårdslbrskning. Utskottetfår erinra om att frågan om fridlysning av duvhök behundludes av riksdagenunder /76 (JoU 1975/76:25), 1 det uv godkändabeiunkandet unförde utskottet bl, u, följande: Enligt vad utskottet erfurii hur furhågor för ennedgång i den svenska stammen av duvhök framförts bl, u, frånSveriges ornilologiska förening och . Den ullmunnaJakliiden i fråga om duvhök har också successivt blivit föremål förinskränkningar. Fram lill t, ex, omfallude den allmännajakttiden september-murs. ulan inskränkning till någon viss del uv riket. Efiervissa förkortninguruv jakttiden infördes med verkan ft. o.m, den Ijuli 1970(1970:274)de regler som alltjämt gäller och som f, n,återfinns i jakitidsförordningen (1975:543), Enligl2 >; jukttidsförordningen gäller ullmun jukitid i fråga om duvhök i V;isiernorriands,Jämllunds. och Norrbottensliin och i övriuu delar av riket under december-februuri. JoU 1978/79:4 5 gällerenligt 3 S summa förordning utt duvhök - lik.som vissu andva djurarter - lurjugus under hela juktåret inom område för viltupplbdning, hönsgård eller därmedjämförlig unläggning saml inom ett avstånd uv 200 m från sådan anliiggning,allt under förutsättning att jakten behövs för alt hindra skadu inomanläggningen. Såvittutskollel kunnul finnu har på senare lid även i internationella summunhang entendens till utökat rovlågelsskydd kunnat skönjas. Enligt en ofiu huvdud åsiktbör ull jakt på rovfågel i princip vara förbjuden, Enligl ulskollels mening fårrovfåglarna anses utgöra elt omistligt inslag i en levande och variationsrikfauna och utskottet vill därför lillstyrka sådana åtgärder som ur ägnade attiryggu rovfågelariernas fortbestånd, Ulskollet vill emellertid erinra om attdet enligl nuvurunde ordning ankommer på regeringen utt faslslullu allmunnujakttider lÖr de olika djurarterna efter förslag från statens naturvårdsverk.Vad särskilt duvhöken beiruffaruvvuktar f n, enligt uppgiftresultatet av ett vetenskapligt forskningsprojekt rörande dennu fågelart.Utskottet vill med hänvisning lill det anförda inte förorda något surskiltförslug från rik.sdagens sida med anledning av molionen. Mot bakgrund uv sin idel föregående deklarerade principiella inställning lill rovfåglarna villutskottet emellertid frumhållu utt utskottet inle motsätter sig en lotulfridlysning av duvhöken, dock med del undantug som unges i 3 ijjukttidsförordningen angående område för viliuppfödning m. m. Med vud utskottetnu unförl bör motionen kunnu anses besvarad. I 18 S 1 mom. jaktlagen anges de djurarter somutgör kronans villebråd. Härmed avses vissa djurarter som, om de dödas, långaseller anträffas som fallvili, tillfaller kronan oberoende av vem juktrulientillkommer. Såvitt avser dagrovfåglar omlallur bestämmelsen bl. a. örnar,falkar och kärrhökur samt i vad avser ugglor sumiligu arter utom kattuggla. Uiskottelhar när det gäller fridlysning av duvhöken alltjämt sammu principiellainställning angående skyddet av rovfågelurlernu som redovisats i förenämndabeiunkunde. Som utskottet tidigare framhållit ankommer del emellertid enligtrådande kompetensfördelning mellan siuismukiernu på regeringen alt beslulu omfridlysning av hoiade djurarter. Regeringens ställningstagande grundus bl. a.på förslag frun , som i sin tur inhämtar yttrande frånjukltidsberedningen. I sill ;iyligen uvlämnude förslag till ändringar ijukttidsförordningen för tiden föreslår verket att den allmännaJLikltiden i fråga om duvhök skull utgå. Den s, k, skyddsjakten enligl 3 >;Jukttidsförordningen berörs ej av förslaget, Uiskottel konsulterar altnalurvårdsverkets förslag ligger helt i linje med den principiella inställningtill skyddet för rovfåglar som utskollel intugit. Fråganom eventuella iindringur j jaktiidsförordningen för angivna tidsperiodövervägs f n. i . Medvad utskottet hur anfört i fråga om fridlysning uv duvhök bör motionen 1278 ochmotionen 1282, yrkande I. kunna anses besvarade, Ianslutning lill yrkande 2 i motionen 1282 vill utskollel framhålla au del ä\cnhär ankommer på regeringen utt, t, ex, på förslag uv nalurvurdsverkel, bedöma ivad män veienskupliga eller andra skäl talar för ull fiera djururierän f, n,bör omfattas av bestämmelserna om kronans villebrud, Utskouet har JoU 1978/79:4 6 intefunnit tillräckliga skäl ull förordu någol riksdugsiniiiuliv med anledning avmolionen 1282 i förevurunde del. Anslagtill Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare. 1 motionen 1977/ 78:1276framhålls bl, a, alt del praktiska vilivårdsarbetel - förutom genom markägaresoch jägares enskilda insatser - utförs av jagarnas två intresseorganisationer,nämligen () och Jägarnas riksförbund-Landsbygdensjägare (JRF-Lj), Båda förbunden bedriver enligl motionärerna likartadverksamhet, innefiUlunde forskning och resulluluppföljning, remissyllrundenlill berörda myndigheter, studieverksamhet med kurser och utbildning förjägureoch naturvårdare, skylteverksumhel med bl, u, jukt-och skytteprov somjägarna enligt lag måste genomgå sumi information och rådgivning till jägareoch allmänheten i praktiskt vilt- och miljövårdsarbete. Trots detta har JRF-Ljinle erhållit något bidrag från jaktvårdsfonden. Del arbete som sagda förbundoch dess medlemmar utför för främjandet uv buttre vilt- och miljövård är enliglmotionärernas mening så omfattande och betydelsefullt utt förbundet bör erhållustöd för sin verksumhei. Utskottetvill erinra om all frågan om unslag ur jaklvårdsfonden till JRF-Lj tidigure vidupprepade tillfällen behandlats av med anledning av motioner i ämnet(senast JoU 1975:14), Utskottet har i sina yttranden över dessa motioner bl, a,framhållit alt ledningen av jaktvårdsarbelel i landet enligt statsmakternasbeslul anförlrotts ål Svenska jägureförbundel och desslokuluvdelningar. Att tilldela annan juklorganisa-tion bidrag ur fonden för denlöpande verksamheten har ansetts medföra administrativ oklarhet och vura ägnatatt öka administrationskostnaderna för jaktvårdsarbetet. Utskottets uppfattninghar delats av . Utskottethar i anslutning till den i ärendet väckta motionen bl, a, hört representanterför och och därvid fåll en utförlig redogörelseför den aktuella situationen i vad avser de båda förbundens verksamhet ochekonomi m, m. Sedan frågan om ekonomiskt slöd till JRF-Lj senast behandlades iriksdagen synes vissa faktorer ha tillkommit som enligt utskottets mening börpåverka bedömningen av denna fråga. Sålunda kan nämnas alt de av riksdagennyligen godkända riktlinjerna för kompetensprov för jägare (prop. 1977/78:141,JoU 1977/78:28, rskr 1977/ 78:323) bl. a. innebär att de bådajägarorganisalionerna i samarbete bör svara för provens praktiska genomförandepå fältet. Det har därvid förutsatts all organisalionernu på lika villkor skallerhålla bidrag ur jaktvårdsfonden för den verksumhei som de utför med anledningav kompetensprovet. I sammanhanget kun vidare nämnas att JRF-Lj genom regeringsbesluthösten erhöll ett bidrag om . ur älgskaderegleringsfonden förförbundets insatser i samband med försöksverksamhet med samordnad älgjakt. Motbakgrund av den senaste tidens ulveckling mot etl ökat ianspråkla-gande avJRF-Lj:s resurser för samhällsnytliga uppgifier finner utskottet i JoU 1978/79:4 7 ochför sig motiverat all förbundet erhåller visst bidrag av allmänna medel.Utskottet har för sin del inle något alt erinra mot alt förbundet, i avbidan påresultatet av den översyn av jaktens administration m. m. som skergenom jakt-och vilivårdsberedningens försorg, om så befinns erforderligt, av medel urexempelvis jaktvårdsfonden tilldelas ytterligare bidrag för sin verksamhet. Medhänvisning till att del enligt gällande ordning ankommer på regeringen attfastställa jaklvårdsavgiftens sloriek och fördelningen av medel frånjaklvårdsfonden är dock utskottet inte berett alt gå in på de närmare villkorenför ett sådant slöd. Utskottetförordar att som sin mening ger regeringen till känna vad utskottethär anfört med anledning av molionen 1276, Utskollel hemställer med hänvisning till delanförda att 1, som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om överiämnande av motionen 1977/78:474 lill jakt- ochviltvårdsberedningen, 2, avslår molionen 1977/78:790, 3, avslår molionen 1977/78:1270, 4, som sin mening ger regeringen till känna vadulskollet anfört med anledning av molionen 1977/78:1276, 5, anser motionerna 1977/78:1278 och 1977/78:1282.yrkande 1, besvarade med vad utskollel anfört, 6, avslår molionen 1977/78:1282, yrkande 2, 7, avslår molionen 1977/78:1622, Närvarande:Svante (), Hans Wachimeister (m), (), GretheLundblad (s), (), (), i (), (), (), (), GunnarJohansson (m), (), i (c). Änders () och (), dock alt ej deltagit i behandlingen avpunkten 4 i utskottets hemställan. JoU 1978/79:4 i och (samtliga m) somunser alt den del uv utskottels yttrande som på s. 6 börjar med "Moibakgrund" och på s. 7 slutar med "sin verksumhei" bort haföljande lydelse: Med hiinsyn lill den allmännainformaiionsverksamhel för jaktens och viltvårdens intresse som bedrivs avJägurnus riksförbund-Landsbygdens jägure inom den egna medlemskåren finnerutskottet del i och för sig motiverul att förbundet erhåller visst bidrag uvallmänna medel. Etlstöd fören inte närmare preciserad prestation kan sjiilvfullet i vissu fall haberättigande som elt ullmuni orgunisutionsslöd. Det är emellertid uvprincipicllu skäl viktigt all likartade aktiviteter i olika jägarorganisutionerger anledning till liku stöd från sumhällels sida. Förhållandetutt sådant slöd kan ges formen av allmiint organisutionsslöd gör del naturligtatt såväl Svenska jägureförbundel som Jägurnus riksförbund-Landsbygdens jägurepå jämförbara villkor ges visst orgunisalions-slöd. Detfinns skiil som lular för att landets jägure genom sinu licensmedel tillJaklvårdsfonden, framför användandet av budgetmedel, svarar för visst slöd lilljugarorganisalionernu. GOTAIi 58685 Slockholm 1978