bet · G201SkU29 · 1978-12-31 00:00:00 — betänkande 1978/79:29 med anledning av motioner om produktionsfaktorbeskattning I motionen 1978/79:310 av LarsWerner m. fi. (vpk) hemställs (yrkandet 2) att uttalar sig för enövergång till produktionsbeskattning och hos regeringen begär nödvändigutredning och förslag härom. I motionen 1978/79:824 av RolfHagel (apk) och (apk) hemställs bl. 1. uttalar sig för övergång tillproduktionsbeskattning (yrkandet I), 2. hos regeringen begären skyndsamutredning och förslag till innevarande om övergång tillproduktionsbeskattning (yrkandet 3); I motionen 1978/79:1629 av OlofPalme m. fi. (s) hemställs (yrkandet l)att hos regeringen begär ettförslag till lagstiftning om en allmän produktionsfaktorskatt i enlighet med dei motionen angivna principerna. Förslaget bör framläggas i sådan tid attskatten kan införas den . I detta betänkande behandlarutskottet endast ovan angivna yrkanden. Yrkandet 8 i motionen 1629 behandlas avcivilutskottet, medan yrkandena 2-7 i denna motion och övriga yrkanden imotionerna 310 och 824 behandlas av skatteutskottet i andra sammanhang. I motionen 310 framhållermotionärerna bl. a. att skatten på juridiska personer, dvs. huvudsakligenaktiebolag, minskat kraftigt i betydelse . År 1950uppgick den till av summan av skatter och avgifter men tillendast . En ökande andel av nödvändiga statsinkomster bör- menarmotionärerna - tas ut direkt ur produktionen. De kräver ett system avproduktionsskatter, beräknade i förhållande till företagens omsättning, råvaru-och energiförbrukning och inte som enbart i förhållande tilllöneutgifterna. Ett sådant skattesystem bör användas också för miljöpolitiskaoch allmänt näringspolitiska syften. Beskattningen bör differentieras medhänsyn till produktionens nytta. Motionärerna i motionen 824 anseratt i princip hela beskattningen bör läggas på produktionen. Enproduktionsskatt bör - menar motionärerna - 1 1978/79. SkU 1978/79:29 2 enklastkunna tas ut som en skatt på hela omsättningen och härigenom - med en lägreuttagsprocent än den som gäller för momsen - kunna innebära en ökning avsamhällets inkomster. kan produktionsbeskattningen byggas ut och ersättaalla vanliga skatter för löntagare med mindre inkomster. Därmed kandeklarationstvånget försvinna och skatteflykten försvåras. Till stöd för yrkandet 1 i motionen 1629 framhållermotionärerna bl. a. att ett överförande av delar av den proportionellabeskattningen på hushållen till en skatt på produktionen inte behöver påverkainkomstfördelningen efter skatt i hushållssektorn. Om man i ökande utsträckningkunde ta ut skatterna redan innan dt delats ut i form av inkomster tillhushållen skulle man kunna förenkla skattesystemet, undgå en del av dekomplikationer som avdragen förorsakar och minska riskerna för skattefusk.Eftersom arbetsgivaravgifterna i allt väsentligt fått bäras av löntagarna ärdet enligt motionärernas mening naturligt att söka efter en skattereform sommera neutralt fördelar kostnaderna mellan olika produktionsfaktorer.Motionärerna föreslår därför att en allmän produktionsfaktorskatt införs föraktiebolag, handelsbolag, ekonomiska föreningar och övriga näringsidkare. Basenför skatten bör utgöras av lönekostnader och bruttovinst exklusiveavskrivningar, socialavgifter och skatt men inklusive de olika avdrag som numedges vid beskattningen för olika konsolideringsändamål. I underlaget för skattenbör man också överväga att lägga in representationskostnaderna, eftersom dessainnehåller ett visst inslag av privat konsumtion. Likaså bör i skattebasen ingåde olika förmåner till personal som utgår vid sidan om lönen, exempelvis förmånav bostad och av tillgång till bil. Införandet av en allmän produktionsfaktorskattnödvändiggör att arbetsgivare utanför den krets som blir skattskyldig tillproduktionsfaktorskatt belastas med samma kostnad i vad gäller arbetskraftensom produktionsfaktorskatten innebär. Detta innebär bl. a. att de offentligaarbetsgivarna kommer att få betala samma kostnader för sin anställdaarbetskraft som blir fallet inom den egentliga produktionen. Enallmän utgångspunkt för den nya skatten måste enligt motionärernas mening varaatt denna inte övervältras på vare sig exportpriser eller på den inhemskaprisnivån. 1952års kommitté för indirekta skatter kommitté för indirekta skatter diskuteradei sitt betänkande (SOU 1957:13) Den statliga indirekta beskattningen - som ettalternativ till en indirekt skatt på färdiga varor- frågan om en beskattning avde faktorer som kommit till användning vid framställning av varorna.Utredningen ansåg att en sådan skatteform - ytligt sett - skulle erbjudafördelar i jämförelse med en färdigvaruskatt. De varor, som behövdeskatteläggas, skulle kunna begränsas till ett fåtal, varigenom skattenskonstruktion och administration borde kunna underlättas. Eftersom en stor delav råvarorna importerades eller inom SkU 1978/79:29 3 landetframställdes hos ett begränsat antal stora företag, kunde det synas som om inteminst kontrollen och uppbörden av skatten skulle bli enkel att ordna ijämförelse med de rätt vidlyftiga anordningar, som erfordrades vid enfärdigvaruskatt så snart de många försäljningsställena måste tas med. Underförutsättning att alla förekommande råvaror kunde inrymmas under ett i stortsett enhetligt skattesystem, skulle det, trots att skatten direkt endastpålades ett fåtal varor, bli möjligt att uppnå en räckvidd av densamma på helafärdigvaruområdet. Ennärmare granskning visade emellertid - menade utredningen - att en skatt påråvaror inte kunde bli så enkel som det vid ett ytligt betraktande kundeförefalla och att skattens verkningar på näringslivets struktur ocharbetsmetoder kunde bli omfattande och långt svårare att bedöma än en skattlagd på färdiga varor. Utredningen ansåg därför och av andra skäl att en allmänvaruskatt inte lämpligen kunde anordnas i form av en allmän råvaruskatt. Dettauteslöt emellertid inte att det vid former av mera begränsad indirekt skattkunde vara lämpligt att välja ut vissa speciella råvaror för beskattning.Beskattningen kunde då ta formen av punktskatter och det blev möjligt att väljaut sådana råvaror, där råvaruskattens fördelar kunde utnyttjas utan attolägenheterna blev särskilt stora. Avslutningsvis anförde utredningen. En del av de påvisade olägenheterna med en allmänråvaruskatt kan elimineras, ifall en råvaruskatt kombineras med en skatt påövriga förekommande produktionsfaktorer. Redan om en skatt på råvarorkombineras med en skatt på arbetslöner, kommer de mest iögonenfallandeojämnheterna att utjämnas. Än mer kan detta ske, om också övrigaproduktionsfaktorer medtages i skattebeläggningen. Skatten skulle i så fallkomma att bli en skatt på företagens råvaruinköp, arbetslöner och övrigakostnader. Ett sådant system för indirekt beskattning torde emellertid närmareansluta sig till en bruttobeskattning av företagen än till en indirekt skatt avden typ, som kommitténs uppdrag får anses gälla. I vart fall förefaller detinte möjligt att närmare utforma ett sådant skattesystem annat än i direktanslutning till ändringar i nu gällande företagsbeskattning. Eftersom enprövning av denna inte ingår i kommitténs uppdrag, har kommittén inte ansettsig böra mera i detalj utarbeta ett förslag till en indirekt skatt lagd påföretagens samlade omkostnader. I sitt betänkande (SOU 1977:86) har företagsskatteberedningen relativt utföriigt analyserat deekonomiska effekterna av en breddad mervärdeskatt under olika antaganden omdess utformning. Beredningen avvisar tanken på s. k. kumulativa bruttoskatter,dvs. skatter som kännetecknas av att undertaget, utöver företagensbruttoförädlingsvärden, även innehåller värdet av inköpta råvaror och materiel.Beredningen menar att de för sådana skatter karakteristiska"kaskadeffekterna" bl. a. medför olämpliga förändringar avorganisationsstrukturen inom företagssektorn och SkU 1978/79:29 4 medförmycket stora problem vid försök att skapa skattemässig neutralitet mellaninhemsk och utländsk produktion. Beredningengår också in på bruttoskalter med ett underlag som består av företagensbruttoförädlingsvärden exklusive värdet av inköpta råvaror och halvfabrikat("BNP-moms") samt på den mellanform av mervärdeskatt som bygger påmotsvarande beskattningsunderlag men efter avdrag för skatt påersätiningsinvesteringar ("NNP-moms" eller "J-moms"). Härom anför beredningenbl. En sådan mervärdeskatt, som alltså i sitt underiaginbegriper bruttoinvesteringarna (BNP-moms) eller nettoinvesteringarna(I-moms), skulle sannolikt inte ha den nuvarande momsens regressivafördelningsverkan. En skatt på investeringar torde nämligen åtminstone på kortsikt vara progressiv vilket skulle kunna motverka konsumtionsbeskattningensregressivitet. Den långsiktiga effekten i fördelningspolitiskt avseende ärdock mer osäker. Även om en övervältring på skulle ske avinvesteringsskatten, finns det emellertid anledning att räkna med att detta ären trög och tidskrävande process. De progressiva effekterna skulle därför varabestående under en betydande tidsrymd. Beredningensanalys tyder emellertid också på att en mervärdeskatt som innehåller brutto-eller nettoinvesteringar i undertaget sannolikt skulle ge mindre önskvärdaeffekter på resursfördelningen i ekonomin och verka återhållande påinvesteringsbenägenheten. I dessa avseenden torde BNP-momsens verkningar varamer påtagliga än I-momsens. Omden breddade momsen, i syfte att pressa fram en bakåtriktad övervältring,utformas så att skatten inte får lyftas av vid expon och inte påförs importvarornafinns det anledning att räkna med särskilt påtagliga konkurrenssnedvridningaroch strukturella förskjutningar i företagssektorn. I detta fall skullemöjligheterna till en övervältring i normala fall gå förlorad även förkonsumtionsskattekomponenten. En sådan skatt skulle därmed för denkonkurrensutsatta sektorn få likartade effekter som en uppskrivning av densvenska kronan. Enjämförelse av de bägge breddade momsvarianterna har gett vid handen att tungtvägande principiella argument kan anföras mot BNP-momsen. Sålunda talar bådehorisontella rättvisesynpunkter och effektivitetssynpunkter till I-momsensfördel vid denna jämförelse. Från administrativa utgångspunkter skulleemellertid BNP-momsen vara att föredra genom att man då undgår det kompliceradeproblemet att fastställa ändamålsenliga skattemässiga avskrivningsregler. Beredningenssamlade bedömning med anledning av vad som framkommit i analysen är att deninte kan rekommendera att vare sig en BNP-moms eller I-moms införs. 1jämförelse med nuvarande mervärdeskatt och arbetsgivaravgifter synes nämligenBNP- och I-momsarnas negativa effekter på resursfördelning ochinvesteringsincitament vara väsentligt större, Den ökade beskattning avinvesteringarna som de breddade mervärdeskatterna skulle innebära ter sigsärskilt olämplig mot bakgrund av bedömningen alt den svenska ekonomin underöverskådlig tid präglas av problem som är av den arten att den ekonomiskapolitiken bör ha en grundläggande investerings- och exportbefrämjandeinriktning. I en till betänkandet fogad reservation avutredningens socialdemokratiska ledamöter framhåller reservanterna bl. SkU 1978/79:29 5 Den största delen av företagens förädlingsvärdeutgörs av kostnaderna för arbetskraften. Det är därför naturligt att tänka sigatt den allmänna produktionsfaktorsskatten som första, ingående element har dennu utgående allmänna arbetsgivaravgiften på företagens lönesumma. Som enförsta utvidgning av skatteunderlaget för produktionsfaktorsskatten vill viföreslå att man inräknar företagens nettovinst enligt den sedvanligataxeringen. Med utgångspunkt i denna "kärna" av faktorersättningarkan man sedan lägga till en allt vidare krets av faktorersättningar. För att motsvarasitt avsedda syfte är det därvid naturligt att först börja med de olikakonsolideringsoperationer som reducerat bruttovinsten efter avskrivningar tillden taxerade nettovinsten. Således bör man enligt vår mening vid taxeringen avskatteunderiaget för produktionsfaktorsskatten utgå från det icke-nedskrivnalagret, dvs. icke medge de avdrag för lagernedskrivning som sker vidberäkningen av nettovinsten. Vidare bör icke heller avdrag medges föravsättningar till investeringsfonder för konjunkturutjämning - ej heller föravsättningar till den föreslagna lönebaserade konsolideringsfonden. En viss delav lagernedskrivningen svarar visserligen mot inkurans och liknande men dennaandel har vi bedömt vara så liten att man i det stora flertalet fall kan bortsehärifrån i detta sammanhang. Detkan synas motsägelsefullt att ha ett system för beskattning av nettovinsten däravdrag för dessa faktorer medges parallellt med ettproduktionsfaktorsskattesystem där dessa avsättningar och konsolideringsoperationerskulle beskattas. Anledningen är emellertid enkel: Inettovinst-beskattningsfallet avser beskattningen endast att träffa den renakapitalinkomsten och dessutom göra det på ett sådant sätt att man stimulerarföretagen till en konsolidering och kapacitetsuppbyggnad. I produktionsfaktorsfalletär det däremot frågan om att beskatta utnyttjandet av de produktiva resursernaoch i detta senare fall har onekligen en resursanvändning skett även i fråga omde delar av bruttovinsten som sedan blir föremål för konsolideringsoperationer.På motsvarande sätt gäller i fråga om egenföreta-garna attproduktionsfaktorsskatten skall träffa hela deras inkomst, dvs. såväl arbets-som kapitalinkomsten. Reservanterna anser att representationskostnaderbör ingå i beskattningsunderlaget men att avskrivningar på företagenskapitalföremål bör undantas. Skattskyldighet till den nyaproduktionsfaktorskatten skall - menar reservanterna - föreligga för samtligade arbetsgivare som var skyldiga att betala allmän arbetsgivaravgift och som ärskyldiga att avge deklaration till ledning för taxering till statlig och tillkommunal inkomstskatt. De delar av förevarande motioner som utskottetbehandlar i detta betänkande tar upp frågan om en allmänproduktionsfaktorskatt. Motionsyrkandena och de i motionerna redovisade skälenhärför har i korthet redovisats i inledningen till detta betänkande. Där harockså kortfattat redogjorts för de skäl mot en produktionsfaktorbeskattning somframförts av en majoritet inom företagsskatteberedningen i dess betänkande (SOU1977:86) och de skäl för en sådan beskattningsform som åberopats i en SkU 1978/79:29 6 reservationtill detta betänkande. Idebatten om produktionsfaktorskatten har av kritiker gjorts gällande att enskatt på företagens brutto- eller nettoinvesteringar skulle kunna få negativaeffekter på resursfördelningen i näringslivet och verka återhållande påinvesteringsbenägenheten. Man har även framhållit att en sådan skatt - i likhetmed den numera avskaffade arbetsgivaravgiften - till betydande del kommer attbelasta lönerna i företagen liksom i den statliga och kommunala förvaltningen.Det har också hävdats att en produktionsfaktorskatt, så utformad att den intetill någon del får lyftas av vid export eller påföras vid import kan leda tillicke önskvärda konkurrenssnedvridningar och minskad utrikeshandel. Förespråkarnaför en skatt på produktionsfaktorer menar däremot att en sådan skatt intebehöver vare sig negativt påverka investeringsbenägenheten eller höjakostnadsnivån i företagen. Avskrivningsreglerna kommer- menar de - att ävenfortsättningsvis utöva en stimulanseffekt på investeringsbenägenheten, ochproduktionsfaktorskatten kommer, om den utformas rätt, inte att få sammagenomslagskraft på konsumentpriserna och därmed på företagens kostnadsnivå sommervärdeskatten. Härtill kommer- framhålls det - att en produktionsbeskattningskulle innebära förenklingar och minska riskerna för skattefusk. Utskottethar från budgetdepartementet inhämtat att regeringen har för avsikt att inomkort tillsätta en utredning med uppgift att förutsättningslöst pröva frågan omen produktionsfaktorbeskattning. Någon åtgärd är därför enligtutskottets mening inte påkallad. Utskottet avstyrker följaktligen samtligamotioner i vad de behandlas i detta betänkande. 1. motionen1978/79:310 yrkandet 2, 2. motionen 1978/79:824 yrkandena 1 och 3, 3. motionen 1978/79:1629 yrkandet 1. Närvarande:Erik (), andre vice talmannen (), (), (). (), (), (), (). (), (), (), (), (), () och IngegerdTroedsson (m). SkU 1978/79:29 avErik , , , , , och (alla s), vilka anser dels att det avsnitt av utskottets yttrande på s. 6som börjar med "I debatten" och slutar med "dettabetänkande" bort ha följande lydelse: Underskotteti regeringens budgetförslag för nästkommande budgetår uppgår till ca 45miljarder kr. Enligt den senaste långtidsbudgeten kommer underskottet,trots enväntad fortgående förbättring av konjunkturerna under hela prognosperioden, attligga kvar på denna höga nivå. Utskottet anser det angeläget attbudgetunderskottet nedbringas. Om så ej sker kan följden bli en allvariiginflation med risk för en i förhållande till utlandet avsevärt försämradkonkurrenskraft och ett betydande utflöde av valutor. Ilikhet med motionärerna i motionen 1629 anser utskottet det effektivaste ochlämpligaste medlet att i rådande konjunktur åstadkomma den nödvändigaminskningen av budgetunderskottet vara att förstärka statsinkomsterna. Vid sinprövning av frågan hur en sådan inkomstförstärkning lämpligen bör ske harutskottet funnit det mindre välbetänkt att föreslå en höjning av den direktaskatten eller en ökning av uttaget av mervärdeskatt. Marginaleffekterna av dedirekta skatterna och avgifterna är ett problem för stora löntagargrupper,och en höjning av mervärdeskatten, som genom hela sin konstruktion i förstahand slår igenom på konsumentpriserna, verkar infiationsdrivande och drabbarsärskilt hårt barnfamiljer och låginkomsttagare. motionen 1629 anvisade metoden för att komma till rätta medbudgetunderskottet är däremot, såvitt utskottet kan bedöma, förenad meduppenbara fördelar. En skatt som mera neutralt belastar hela produktionsprocessenoch som tas ut innan inkomsterna delas ut till hushållen bör enligt utskottetsmening leda till lägre prisstegringar och därmed till lägre inflation än enhöjning av mervärdeskatten. Genomatt i ökande utsträckning ta ut skatt på produktionen, innan resultatet avdenna fördelats på löner respektive kapitalinkomster, kan man också förenklaskattesystemet och göra skatteuppbörden effektivare och mer rättvis. Idebatten om produktionsbeskattning har av kritiker gjorts gällande att en skattpå företagens brutto- eller nettoinvesteringar skulle kunna fl negativaeffekter på resursfördelningen i näringslivet och verka återhållande påinvesteringsbenägenheten. Häremot kan invändas att det tillgängliga utrymmetför vinst- respektive löneökningar i företagen fastställs vid friaförhandlingar och att dessa i fortsättningen, liksom , givetvis måsteföras med utgångspunkt i att svensk industri skall behålla sin konkurrenskraftoch produktionsresultatet fördelas rättvist mellan arbetskraft och kapital. De generösa regler i frågaom avskrivning och konsolidering som gäller för SkU 1978/79:29 8 beräkningav företagens nettovinster kommer även i fortsättningen att utöva enstimulanseffekt på investeringsbenägenheten. Farhågorna för att enproduktionsfaktorskatt skulle vara förenad med några påtagliga nackdelar förföretagen finner utskottet därför överdrivna. Utskottetanser således att man - som ett led i en mer långsiktig skattereform och föratt möjliggöra en önskvärd sänkning av de direkta skatterna ochmarginalskatterna - bör föra över en ökad andel av skattebördan från hushållentill företagen. Utskottet förordar således i likhet med motionärerna införandetav en produktionsfaktorskatt. Som framhållits i motionen 1629 bör i underlagetför denna ingå företagens lönekostnader och bruttovinst exklusiveavskrivningar, socialavgifter och skatt men inklusive representationskostnaderoch olika förmåner till personalen, vilka utgår vid sidan om lönen och skalltas upp som inkomst av tjänst. Utskottet vill i likhet med motionärerna imotionen 1629 understryka att en allmän utgångspunkt för den nya skatten måstevara att den inte övervältras på priserna. Medhänsyn till angelägenheten av att det stora underskottet i budgeten minskas såsnart som möjligt bör frågan om en produktionsfaktorskatt behandlas med förtur.Utskottet förutsätter att ett förslag om sådan skatt föreläggs i sågod tid att skatten kan tas ut redan fr. o. m. . Utskottet tillstyrkersåledes bifall till yrkandet 1 i motionen 1629. Genom utskottets ställningstagandeär också motionerna 310 och 824 tillgodosedda i de delar som behandlas i dettabetänkande. delsatt utskottet bort hemställa att med bifall till motionen 1978/79:1629yrkandet 1 samt med anledning av motionen 1978/79:310 yrkandet 2 och motionen1978/79:824 yrkandena 1 och 3 hos regeringen begär att förslag om enproduktionsfaktorskatt - utformad i enlighet med i motionen 1978/79:1629angivna principer - föreläggs inom sådan tid att skatten kan utgå fr.o. GOTAB 61523 Slockholm 1979