bet · G201SoU31 · 1978-12-31 00:00:00 — betänkande 1978/79:31 medanledning av motioner om utredning av barn- och ungdomsfrågor m. m. Imotionen 1978/79:316 av (sjhemstäUs att hos regeringen anhåller om en partamentariskutredning angående barn- och ungdomsfrågorna i enlighet med vad som föreslås imotionen. Imotionen1978/79:434 av m. fl. (m) hemställs alt beslutar atthos regeringen anhålla om all en bred kartläggning görs av barn-ochungdomsproblemen i samhället och alt förslag framläggs om etl samlat programför samhällets barn- och ungdomspolitik. Imotionen 1978/79:1283 av m. fl. (c, s, fp) hemställs allriksdagen hos regeringen hemställer att barns behov av en väl fungerandebarnmiljö tillgodoses i samhällsplaneringen på alla nivåer. m. angående barn- och ungdomsvård inrättades som ett tillsocialstyrelsen särskill knutet organ. Rådet har lill uppgift all hävda lekensom en förutsättning för människans utveckling och alt verka för all godamiljöer skapas för en ulvecklingsfrämjande lek i såväl boendemiljö somoffentlig miljö. Barnomsoigsgruppen(S 1973:07) skall behandla frågor rörande verksamheten för barn med särskildabehov av stödåtgärder m. m. och även göra en genomgripande utredning rörandeföräldrautbildning. Gruppen har avgivit betänkandena Samverkan i barnomsorgen(SOU 1975:87), Samverkan i barnomsorgen II (Ds S1976:7) och Föräldrautbildning 1, Kring barnels födelse (SOU 1978:5). Gruppenkommer i sitt fortsatta arbete att behandla föräldrautbildning under förskole-och skolåldrarna saml föräldrautbildning som når alla i samhället. Eltslutbetänkande angående föräldrautbildning beräknas kunna avges under senaredelen av 1979. (S1973:08)lillsatlesår 1973 föratt undersöka barnens levnadsförhållanden.Utredningen avlämnade ett betänkande (SOU 1975:30) Barnenslivsmiljö saml sju bakgrundsrapporler (SOU 1975:31-33 och 35-38), nämligenSamhället och barns utveckling. Barns uppfostran och utveckling.Barnfamiljernas ekonomi. Barnen och den fysiska miljön. Barns och föräldrarsarbete samt Barnkultur. Vidare har tre bakgrundsrapporler givits ut isocialdepartementels slencilserie (Ds 5 1975:11-13) Barnmiljö ochsamhällsekonomi. Barntillsynen i historisk belysning och En statsvetenskapliganalys av barns politiska resurser. 1 1978/79. SoU 1978/79:31 2 sammanfattningav utredningens betänkande och de sju bakgrundsrapporler sompublicerats i har givits ut genom socialdepartementetsförsorg, : Barn. En sammanfattning av Barnmiljöulredningen,Utredningen har avgett en slutrapport, vilken bl, a,innehåller en sammanställning av aktuell forskning på området.Utredningsuppdraget är därmed slutfört, (S 1974:01) skall pröva vissa frågor inom föräldraförsäkringen m, m.Utredningen har lagt fram betänkandet (SOU 1975:62) Förkortad arbetstidför småbarnsföräldrar och avgivit Förslag om fosterföräldrars rätt tillföräldrapenning och sjukpenning (stencil). Utredningen har vidare genomfört enintervjuundersökning om erfarenheterna av föräldraförsäkringen och enslalistikgenomgång av hur föräldraförsäkringen utnyttjats . Utredningenhar avgelt betänkandet Föräldia-försäkring (SOU 1978:39), iseptember 1978 en diskussionspromemoria, Daghem för små barn, och likaledes iseptember 1978 en rapport och hälsovård för barn i daghem (Ds S1978:15). Utredningens arbete beräknas fortsätta . Ledningsgruppen(S 1974:11) för försöksverksamhet inom socialvården har haft lill uppgift altbedriva försöksverksamhet inom socialvården, främst barn- och ungdomsvården, isyfte alt ge prakliska erfarenheter inför föreslående reformarbete på grundvalav socialulredningens och fosterbarns-utredningens intentioner.Försöksverksamheten har bedrivits i och innefattat särskilda projekt ielva kommuner, ändrat utnyttjande av inom regionen befintliga institutionersaml utbildnings- och konferensverksamhet i anslutning härtill. Skåneprojektethar numera avslutals och en slutrapport med utvärdering av projektet haravgivits . Ledningsgruppen har i anslutning därtill avgelt enpromemoria. Försöksverksamheten inom socialvården och den framlidasocialtjänsten (Ds S 1979:1). Ledningsgruppens uppdrag är därmed slutfört. Fosterbarnsutredningenavgav sitt betänkande Barn- och ungdomsvård (SOU 1974:7), med förslagtill olika förstärkningar av samhällets förebyggande insatser för ochsamhällets vård av barn och ungdomar. Betänkandet jämte remissyttranden däröveröverlämnades lill socialutredningen för beaktande. (S 1969:29) har 1977 avgivit sill slutbetänkande Socialtjänst ochsocialförsäkringslillägg (SOU 1977:40), i vilket föreslås genomgripandeförändringar av socialvården med en ökad satsning på bl. a. samhällsplaneringoch förbättring av den sociala miljön. Större tonvikt läggs vid delförebyggande sociala arbetet, såväl beträffande barn och ungdom som beträffandeandra grupper. Betänkandet har remissbehandlats och en proposition i ämnetförbereds f n. inom . Planeringsgruppen(S 1976:03) fÖr barnomsoig tillsattes 1976 och har till uppgift att på grundvalav de prakliska erfarenheterna förbättra underlaget för kommunernasutbyggnadsplanering och beräkningar av platsbehovet inom SoU 1978/79:31 3 barnomsorgsplanerna.Gruppens arbete beräknas pågå . Utredningen(S 1977:07) om barnolycksfall skall undersöka omfattningen av barnolycksfallenoch deras orsaker saml lägga fram förslag lill övergripande åtgärder som kanförebygga olycksfall bland barn. Utredningen beräknas slutföra sitt arbeteunder . (S 1977:16) skall bl. a. göra en genomgång av de olika ekonomiska stödformernainkl. skalleförmåner och av de olika slag av samhällelig service som f n. finnsför ensamstående föräldrar och deras barn. Kommittén skall särskilt studera omde nuvarande stödformerna är rätt utformade i förhållande lill de särskildastödbehoven hos denna grupp. Utredningens arbete beräknas pågå . Beredningsgruppen(S 1977:19)för att förbereda det internationella skall förberedadel av FN proklamerade internationella barnårel i . Gruppens arbeteberäknas pågå hela 1979. Utredningen(Ju 1977:08) om barnens rätt skall utreda frågan om förstärkning av barnsrättsliga ställning. Utredningen skall undersöka i vilka fall och på vilka sättbarns intressen och behov bör tillgodoses bättre än f n. genom föreskrifter somsärskilt lar sikte på barnens rätt. Utredningsuppgifterna är inte närmarepreciserade i direktiven, men bland områden som utredningen skall ägna särskilduppmärksamhet nämns bl. a. frågor om vårdnad och umgängesrätt, samhälletsinställning till aga som uppfostringsmetod saml omhändertaganden lill skydd förunderårigs hälsa eller utveckling. Utredningen skall samråda med andrakommittéer som arbetar med närliggande områden. Utredningen har avgeltdelbetänkandel Barnets rätt 1. Om förbud mot aga (SOU 1978:10). Utredningenavser att avge ett delbetänkande angående vårdnad, umgängesrätl ochflyttning av barn. Utredningsarbetet beräknas pågå . (U 1976:10) skall göra en översyn av den gymnasiala utbildningen.Utredningsarbetet väntas pågå hela 1979. (U 1978:06) skall dels se över skolans sociala uppgifter, dels undersökamöjligheterna lill samverkan mellan de olika samhälleliga organ som ärengagerade i barn- och ungdomsverksamhet. Utredningsarbetet väntas pågå underhela 1979. Regeringenhar vidare beslutat att del skall tillkallas en utredning (U 1979:01 )omförstärkta kontakter mellan hem och skola.Det finns också en lillutbildningsdepartementet knuten arbetsgrupp knug normbildning ochnorni-öveiföring i skolan. Gruppen har lagt fram en debattskrift.Skolan skall fostra. (A 1974:02) bar lill uppgift att utreda frågan om den långsikligasysselsättningspolitiken. Utredningen har avgivit två belänkanden och etltjugotal rapporter. Utredningen har slutfört sill arbete och kommerinom kort alt avge sitt slutbetänkande. Delegationen(A 1978:01) för ungdomens sysselsättningsfrågor skall på olika sätt verka förall alla ungdomar garanteras arbete, praktik eller utbildning. SoU 1978/79:31 4 detsyftet skall delegationen diskutera olika länkbara åtgärder och kunna föreslålämpliga insatser. I första hand skall delegationen ta sig an frågan omåtgärder som är ägnade att undertälta övergången från skola lill arbetsliv.Delegationens arbete beräknas pågå hela 1979. 1budgetpropositionen anmäler vidare arbetsmarknadsministern att han har föravsikt all begära regeringens bemyndigande att tillkalla en kommitté för altgöra en översyn av den nuvarande arbetsmarknadsutbildningen. I sitt slutbetänkande Socialtjänst ochsocialförsäkringstillägg (SOU 1977:40) har socialutredningen föreslagit bl. a.alt sociala synpunkter skall ges större utrymme vid samhällsplaneringen på allanivåer. skall enligt förslaget medverka till sådanastrukturförändringar i samhället att skillnader i levnadsvillkor utjämnas, altden sociala tryggheten omfattar alla, alt gemenskapen och solidariteten mellaninvånarna stärks och all medborgarnas engagemang i gemensamma angelägenheterfrämjas. I detta syfte skall socialnämnden medverka i samhällsplaneringen ocharbeta med sociala problem i samhället. Nämnden skall därvid samverka med andrasamhällsorgan samt med organisationer, grupperoch enskilda. Medverkan isamhällsplaneringen skall ske såväl på riks- och länsnivå som på kommunalnivå. På det kommunala planet nämns bl. a. fysisk planering, bostadsplaneringoch sysselsättningsplanering. skall medverka genom att tillföraunderlag för planeringen, genom att delta i planeringen och genom alt delta iuppföljning (se vidare härom SOU 1977:40, s. 95-100). Socialutredningensförslag har som tidigare nämnts remissbehandlats, och arbete pågår med enproposition i ämnet. 1978/79:168 om föräldrautbildning och förbättringar av föräldraförsäkringenm. m., som förelagts , framhåller socialministern i ettavsnilt om föräldrautbildningens inriktning och omfattning (s. 19) bl. Jag delar vidare barnomsorgsgruppens uppfattningatt det är de yttre betingelserna inom samhället som anger ramen förmöjligheterna att ge våra barn en god uppväxtmiljö. Det gäller all påverka bådesamhällsplaneringen i stort och arbetslivet, som inle alllid är anpassat lillbarnfamiljernas behov. Det gäller all skapa en trygg och utvecklande miljö iskolan och alt motverka de negativa inslagen av kommersiell påverkan avkonsumtion och barnkultur. Föräldrarna, som har den bästa kännedomen om barnen,bör ha goda möjligheter all påverka de förhållanden som formar barnenstillvaro. Utskottet och har såväl 1976/77 som1977/78 haft alt ta ställning till motionsyrkanden om en bred kartläggning avbarn- och ungdomsproblemen (SoU 1976/77:23 och SoU 1977/78:33). SoU 1978/79:31 5 lingenerinrade utskottet i sill av godkända betänkande om attmolionsyrkandel vid näst föregående avstyrkts under hänvisning tilldel stora antal samhällsorgan och utredningar som från olika utgångspunkterbehandlar barn- och ungdomsfrågor. Utskottet anförde härefter följande (SoU1977/78:33 s. 7): Situationen är i stort sett oförändrad. Delhar dessutom tillkommit fiera utredningar som skall belysa ytteriigare delar avaktuella barn- och ungdomsproblem och i anslutning därtill överväga lämpligaåtgärder. Utskottet vidhåller att den från praktisk synpunkt mest framkomligavägen är att på sätt som sker undersöka mera begränsade frågekomplex ochsöka lösa förekommande problem alltefter de skiftande förutsättningar som kanföreligga inom varje område. En övergripande kartläggning av det slagmotionärerna önskar skulle uppenbartigen främst komma alt tjäna som idégivareför fortsatt utredningsarbete. Det vore visserligen av värde all få belyst bl.a. de olika psykologiska faktorer som påverkar unga människor i dagenssamhälle. En kartläggning av detta slag ter sig dock mera som en uppgift förforskningen än för en statlig utredning. Motionen bör enligt utskottets meninginte föranleda någol initiativ från sida. I såväl motionen 1978/79:316 av () som motionen 1978/79:434 av m. fi. (m) förordas en samladutredning av barn- och ungdomsfrågorna. I motionen 1978/79:434 yrkas också attregeringen skall anmodas att lägga fram förslag om etl samlat program församhällets barn- och ungdomspolitik. I båda motionerna betonas all det påsenare år visseriigen har gjorts belydande insatser för barn och ungdom men altåtgärderna präglats av en brist på helhetssyn. Gemensamt för de utredningar somgjorts är alt de behandlat olika delområden var för sig. Motionärerna vill nu ha en allsidiggenomgång och belysning av barn- och ungdomsfrågornapå samma sätt som skett med t. ex. sysselsättningsfrågorna. Ulskollethar som ovan nämnts (s. 4) lidigare haft alt la ställning lill liknandeyrkanden om en övergripande utredning av barn- och ungdomsfrågorna. Utskottethar därvid enhälligt ansett alt den mest framkomliga vägen är all på sätt somnu sker undersöka mera begränsade frågekomplex och söka lösa förekommandeproblem alltefter de skiftande förutsättningar som kan föreligga inom varjeområde. Utskottet vidhåller denna uppfattning. En bred kartläggning av det slagsom föreslås i motionerna skulle närmast bli att betrakta som enprobleminventering (jfr barnmiljöulredningen, ovan s. Elt sådant materialkan knappast direkt läggas lill gmnd för åtgärder. Del skulle sålunda likafulltbli nödvändigt att genomföra mera begränsade utredningar av olika delfrågor.Ulskollet anser därför troligt all utbytet av en övergripande utredning ombarn- och ungdomsfrågor skulle bli förhållandevis ringa. Flertalet av de olikadelproblem som angelts i motionerna SoU 1978/79:31 6 ärdessutom redan föremål för uppmärksamhet i olika sammanhang. Del finns därförnu lika litet som tidigare anledning till något initiativ från sidai här aktuellt avseende. Inte heller då del gäller motionen 1978/79:434 iövrigt är någon åtgärd påkallad. Motionen avstyrks således. Imotionen 1978/79:1283 av m. fl. (c, s,fp) tas upp frågan om hurbarnens behov av en väl fungerande barnmiljö skall kunna tillgodoses isamhällsplaneringen. Motionärerna anför bl. a. all det krävs en störremedvetenhet hos de beslutande om de krav som bör ställas på barnens miljö. Manbör inom varje statlig eller verksamhet som har konsekvenser för barnmetodiskt gå igenom vilka effekter den egna verksamheten kan få för barnen.Kunskaper om barn bör ges större tyngd i den offentliga verksamheten, bl. a.vid utarbetandet av fysiska planer. Utskottetkan i stort sett ansluta sig lill motionärernas principiella uppfattning. Delär viktigt alt barns behov av en god lekmiljö m. m. beaktas i störreutsträckning än vid samhällsplaneringen. Inte minst när del gällerplaneringen av myndigheternas egen verksamhei bör insatserna utformas understörre hänsynslagande lill vilka effekter olika åtgärder kan tänkas få förbarnens miljö och villkor. Som motionärerna anför krävs det här en ökad medvetenhethos olika beslutsfattare om vilka behov barn har och om betydelsen av all dessabehov tillgodoses, t. ex. vid planering av ny bebyggelse. Ulskolletvill dock här erinra om alt socialutredningens förslag bl. a. innebär all ökadhänsyn skall kunna las till olika sociala faktorer vid samhällsplanering påsåväl regional som lokal nivå. Att öka medvetenheten om barns och andra utsattagruppers behov är visserligen etl långsiktigt arbete. Om sociala organ fårförbättrade möjligheter all påverka beslutsprocessen kommer dock situationentroligen all efter hand förändras i den riktning motionärerna önskar. Utskottetvill här även peka på den framlagda propositionen 1978/79:168 om bl.a. föräldrautbildning. Också föräldrautbildningen syftar ytterst lill att meraallmänt öka medvetenheten och förståelsen för barns problem och behov ochdärigenom påverka utvecklingen mot etl mera barnvänligt samhälle. Medhänsyn till de initiativ som således redan tagits i syfte att ge de socialafaktorerna större utrymme i samhällsplaneringen anser utskottet del i nulägetinte vara påkallat med någol uttalande i frågan. Medhänvisning lill det anförda avstyrker utskottet motionen 1978/ 79:1283. 1. beträffande utredning av barn- ochungdomsfrågorna m. m. att avslår motionen 1978/79:316 och motionen1978/ 79:434, SoU 1978/79:31 2. beträffande åtgärder för en bättre barnmiljöatt avslår motionen 1978/79:1283. Näiyarande:Kersti (), (), (), (), (), (), (), (), (), () Per (). (), ()* och ()*. * Ej närvarande vid betänkandets justering. beträffandeutredning av barn- och ungdomsfrågorna m. m. (mom. 1 i hemställan) av KariLeuchovius (m) och () som anser dels alt del avsnitt i utskottets belänkande sombörjar på s. 5 med "Utskottet har" och slutar på s. 6 med"avstyrks således" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar motionärernas uppfattning i motionen 1978/79:434 att en bred kartläggningav ungdomsproblemen i sin helhet skall göras. Föratt kunna vidta åtgärder, bl. a. i syfte att lösa ungdomens sociala problem,erfordras en långtgående kännedom om orsakssammanhangen. Motionärerna hardärvid pekat på en rad faktorer av betydelse. Utskottet kan i likhet medmotionärerna konstatera att olika satsningar har skett punktvis, men att eltsamlat grepp inte har kommit lill slånd. Del är angeläget alt betydande hänsyntas till hur det moderna samhället och dess olika miljöfaktorer etc. i vidmening påverkar barn och ungdoms uppväxt, utbildning, fritid, fysik och hälsasamt inträde på arbetsmarknaden. Självfallet bör detta underlätta samhälletsansträngningar att finna de verkliga orsakerna lill sådana ungdomsproblem, sommotionärerna pekar på. mening torde samhället kunna förfoga över elt bättrebeslulsunderiagom den av motionärerna föreslagna kartläggningen kommer tillstånd. Utskollelnoterar emellertid alt del numera finns framtaget etl värdefulltutredningsmaterial avseende barns omsorg och uppfostran. SoU 1978/79:31 8 motsvarandeanalys beträffande ungdomsproblemen. Delta förhållande är enligt utskottetsmening en allvariig brist. En följd härav är den uteblivna samordningen av deåtgärder som erfordras för att långsiktigt kunna lösa samhällets barn- ochungdomsproblem. Ulskolletvill därjämte understryka motionärernas uttalande beträffande värdet av fostrani hem och skola. De initiativ som irepartiregeringen har tagit för att utvecklanormer och värderingar för den fostran av ungdomar som bl. a. ankommer påskolan måste fullföljas. Utskottet delar motionärernas värderingarombetydelsen av att människorna måste få bättre förutsättningar att handla undereget ansvar och efter normer som har sin grund i en livssyn. Utskottetfinner således den i motionen 1978/79:434 föreslagna kartläggningen avungdomsproblemen välmotiverad. Synpunkterna i motionen 1978/79:316överensstämmer i viss utsträckning med vad utskottet uttalat. Vad utskottetanfört bör som sin mening ge regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under mom. 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande utredning av barn- ochungdomsfrågorna m. m. att med anledning av motionen 1978/79:316 ochmotionen 1978/79:434 som sin mening ger regeringen lill känna vad utskottetanfört. GOTAB 61700 Slockholm 1979