bet · G201UU27 · 1978-12-31 00:00:00 — Utskottet hadedärvid hänvisat lill den myckel allmänna och obeslämda karaktären hos deFN-rekommendalioner som går under samlingsbeteckningen en ny ekonomiskvärldsordning och om den komplicerade internationella förhandlingssituationeni denna fråga, som gördet svårt att i konkreta termer ännu definiera dekonsekvenser för vårt land som på kan följa av rekommendationernasförverkligande. Delvis hade emellertid dessa konsekvenser redan karilagls,under del att andra aspekter befann sig under aklivi sludium eller utredning. Ulskolletåtergav med instämmande likartade uttalanden i den då aktuella prop.1977/78:135 om riktlinjer fördel inlernalionella utvecklingssamarbetet m. m. Utskottetframhöll vidare bl. a. all i princip slöder fiertalei av de krav somryms under begreppei en ny ekonomisk världsordning och redan har uppfylll vissaav dessa. Emellertid måste den svenska u-landspoliliken och dess innehåll varanågol som växer fram successivt. Ulskoltelvidhåller dessa bedömningar. En svensk u-landspolitik, som innebär elttillmötesgående av och en anpassning till u-landskraven på en ny internationellekonomisk ordning, kan endast successivt utformas i en fortlöpande process alltefter del att u-landskraven konkretiseras och de ständigt fortgåendeinternationella förhandlingarna i dessa frågor resulterar i överenskommelser.Den redovisning som ges i det nu aktuella avsnittet i budgetpropositioneninnehåller en lång rad av exempel härpå. Detär givetvis av vikt all de svenska samhällsorganen har en beredskap inför deförändringar en ny ordning kan komma all medföra. Den i propositionen nämndasamrådsgruppen för u-landspolitiska frågor har uppenbariigen en viktig roll attspela i sammanhanget. Betydelsefulla på sitt plan är också utredningar ochstudier av det slag som uiarbelas inom Sekrelarialel för framtidsstudier, bl.a. inom forskningsprojekten "i världen" och "ien ny ekonomisk väridsordning". Motdenna bakgrund avstyrks yrkandet 1 i motionen 1781 om en pariamentariskutredning. I m-motionen 1205 - liksom i den därtill hörandehuvudmoiionen 1108 -föreslås att uttalar sig för att ell syslem meds. k. blandade krediter införs i svensk bistånds- eller u-landspolitik. Fråganom s. k. blandade krediter, som innebär kommersiella krediter blandade medstatsunderstödda eller statliga krediter eller gåvor, berördes förra årel avulskottel i dess belänkande UU 1978/79:1 om rikllinjer för internaiionelliutvecklingssamarbete m. m. Frågan las också upp i det u-landspolitiskaavsnittet av budgelproposilionen, där det anmäls all rege- UU 1978/79:27 12 ringeninlett en karlläggning av andra länders praxis på detla område för au fåunderlag för siällningsiagande lill ytterligare iniiiativ i frågan. Iproposilionen hänvisas vidare lill regeringens förslag (i prop.1978/79:49 angående vissa varvsfrågor)all särskilda medel - 125 milj. kr.-skulle ställas lill regeringens förfogande för att underlätta farlygsexport tillutvecklingsländer. Förslaget i fråga, som gör del möjligt all kombineragåvoinslag med lån på fördelaktiga villkor i samband med u-landsbeslällningarav fartyg vid svenska varv, bifölls av (NU1978/79:17, rskr 115). Deiia har betecknats som ett försök från svensk sida medblandade krediter. Ulskollethar erfarit all en inierdepartemenial arbetsgrupp blivit lillsali föratt närmare utreda frågan om ell eventuellt svenskt system med blandadekrediter. Eu sådani systems utformning och koppling lill bistånds-polilikentorde därvid bli närmare prövat. Arbetsgruppens utredning är avsedd att ledatill förslag . SomUlskoltel redan förra årel uttalade (UU 1978/79:1), utgår utskottet från allvederbörlig hänsyn kommer atl tas lill de bisiåndspoliliska målsättningarna iulredningsarbelet om blandade krediter. Meddet anförda lorde det nu aktuella yrkandet 2 i motionen 1205 fä anses besvarat. 1 motionen 1780 föreslås, under hänvisning lillriksdagens ovan nämnda beslui om särskilda fariygskrediter i samband medförsäljning lill , all ullalar sig för all gåvoelemenlen idessa avräknas mot biståndsanslagen för /81. Del framhålls imotionen att de medel som på detta sätt kommer utvecklingsländer lill del äratl anse som u-hjälp och därför rimligen bör inräknas i den u-hjälpsram som manär överens om skall uppgå lill minsl av BNP. För atl inte oönskade effekterpå konkreta biståndsprogram skall uppstå b()r, enligt motionärerna, den föreslagnaavräkningen dock ske först i samband med fastslällande av budgel för budgetåret1980/81. Ulskolletfinner all det främsta motivet för att avsätta särskilda medel i syfte attunderlätta farlygsexport till - liksom för de övriga ålgärder som föreslogsi prop. 1978/79:49 - var all ge slöd lill den svenska varvsindustrin. Att dennabedömning var avgörande för slödels införande gör det naturligt all dessa medelinle belastar bislåndsanslagei. Dådärtill hela frågan om ell utbyggt svenskt syslem med blandade krediter ochdess eventuella sammanlänkning med biståndspolitiken f. n. är föremål förprövning inom , avstyrker ulskoltel moiionen 1780. I moiionen 1770 föreslås ullala atlriskläckningen för evenluella definitiva skadefall i samband med u-garantierskall åvila biståndsbudgeten. 1977/78:135 om riktlinjer för del internationellaulveck-lingssamarbeiel m. m. föreslogs all eventuella kostnader för skadefall i UU 1978/79:27 13 sambandmed särskilda garantier för export till , s. k. u-garantier, intelängre skulle belasta bisiåndsanslagen utan att denna riskläckning i siällelskulle överföras lill anslaget för oförulsedda ulgifter under sexlonde huvudtiteln.Utskottet tillstyrkte detla förslag, som därefter godkändes av (UU1978/79:1, rskr 9). Ulskoltel förutsatte i detta sammanhang atl förslaget äveninnebar alt risktäckningen beträffande förut ulfärdade u-garanlier därmedavlyftes biståndsanslagen. inle finner anledning frångå detla sill lidigare ställningslagande,avstyrks motionen 1770. Med tanke på atl u-garantisystemel numera har ettmycket stort omfång och i sin tillämpning inle är begränsat lillprogramlandskretsen för svenskt bistånd,skulle större fallissemang allvarligtkunna förrycka det svenska biståndsprogrammet, vilket till helt övervägande delär byggt på långsiktiga utfästelser gentemot länder och internationella organ. Vpk-motionen 1781 föreslår en anpassning av Sverigeshandelspolitik till biståndspolitikens mål och framställer med denna motiveringfyra yrkanden, nämligen dels att regeringen prövar möjligheterna att ingåramavtal om ekonomiskt, tekniskt och industriellt samarbete med ,, , och andra länder som strävar efter social ochekonomisk rättvisa och oberoende i förhållande lill de kapitalistiskametropolerna, dels atl exporlkredilgaranlierna i förslå hand reserveras fördenna ländergrupp, dels att intresset för långsiktiga råvaruavtal blandråvaruproducenter i denna ländergrupp undersöks och dels slulligen allbisiåndspoliliska mål skall slyra fördelning av de importkvoter som fn. gäller för import av teko- och andra produkter från . Yrkandelomröwavto/medvissa länderbehandlas av utskottet längre fram i detta betänkande, i avsnitt4.10 (Fonden för industriellt samarbete med , samarbetsavtal m. Vadbeträffar yrkandet i samma motion atl exportkreditgarantierna i första handskall reserveras för en viss ländergrupp, vill ulskollet erinra om altriksdagen på utskottets förslag (UU 1978/79:1) avstyrkte ett yrkande medmotsvarande innehåll. Detla skedde med hänvisning lill del befintligaexporlkreditgaranlisysiemel vars normalgaranlier inle är länderbegränsade i sinlillämpning och lill de s. k. u-garaniierna inom detta syslem, vilka i principkan lillämpas på alla . Utskottet,som inte finner anledning att förorda någon ny begränsning av någondera avdessa garanliformer lill viss grupp av länder, avstyrker det nu akluelladelyrkandel 2.b) i moiionen 1781. Ävenden i motionen 1781 aktualiserade frågan om ingående av långsiktiga råvaruavtalmed en viss grupp av länder behandlades förra årel i samma belänkande (UU1978/79:1). Ulskollet konsiaierade då att en multilateral reglering avråvarumarknaderna principiellt vore att föredra, även om sådana bilateralaavtal kunde vara värda att överväga i vissa fall. UU 1978/79:27 14 Den bedömning som då gjordes är i ännu högre gradgiltig nu när resullat av strävanden inom främst alt få lillstånd ell s. k. integrerat råvaruprogram börjar kunna skönjas. Enighet har ipraktiken nåtts om utformningen av en gemensam fond för finansiering avbufferilager. Internationella lösningar inom ram prioriteras avu-länderna själva och torde även innebära störst fördelar för länder som ilikhet med har en stor utrikeshandel. Motdenna bakgrund avstyrks del nu akluella delyrkandel 2.c) i moiionen 1781. Slulligenföreslås i moiionen 1781 i vad avser forändringar av handelspoliiik,atl biståndspolitiska mål skall siyra fördelningen av de importkvoter som f n.gäller för import av teko- och andra produkter från . Etl yrkande avsamma innebörd avstyrktes av utskottet (UU 1978/79:1). Som medlem iGATT:s multifiberavtal har förbundit sig alt inte diskriminera vissatekoexporterande till förmån för andra. En konsekvent tillämpning avmotionärernas förslag skulle strida mol delta internationella åtagande. Inomramen för den begränsade handlingsfrihet som multifiberavialet medger försökeremellertid regeringen vid förhandlingar om begränsningsavtal med enskildau-länder ta hänsyn lill all restriktioner påverkar länder olika hårt allt efterutvecklingsgrad. Del nu aktuelladelyrkandel 2.0 i motionen 1781 avstyrks därför. 1.4Miljö, resurser och utveckling Propositionen (s, 31-32) Den intensifierade internationella diskussionen ommiljö och utveckling har ökat medvelenheien om au en ekologisk grundsyn börprägla svensk biståndspolitik. Ett sådant synsätt är också väl etablerat i vårbiståndspolitik. Den tillväxt vi önskar stödja i mottagariänderna skall ge enproduktionsökning, som inte rycker undan grunden för en forlsatl ökning avlandels tillgångar. 1fiera länder med vilka vi haretl långsiktigt utvecklingssamarbete, lämnar vielt direkt slöd lill program och projekl, som avser all värna om och bättreutnyttja miljön. Sverigeverkar också i FN:s miljöprogram (), i den särskilda förboende- och bebyggelsefrågor samt i andra FN-organ för alt stärka delinlernalionella samarbetet på miljövårdens område. 1 miljöfonden, till vilkenSverige lämnar etl betydande bidrag, har FN:s miljöprogram ell vikfiglinslrumenl för all förmå andra FN-organ och medlemsländerna alt beaktamiljöfrågorna i sin planering. Sverigehar hävdat au resurs- och miljöfrågorna särskill måste beaktas i en nyutvecklingsstrategi. Regeringen planerarav detta skäl att med ett svensktbidrag finansiera etl FN-symposium om sambanden mellan befolkning, resurser,miljö och utveckling. UU 1978/79:27 15 rfe/s moiionen 1978/79:1208 av m.fi. (c), yrkandena 1,3, 4, 5 och 6, nämligen 1.att som sin mening uttalaratt ekologisk balans skall föras in som ettfemte mål för biståndspolitiken vid sidan av resurslillväxl, ekonomisk ochsocial uljämning, ekonomisk och polilisk självsländighet och en demokratisksamhällsutveckling, 3. att som sin mening ger regeringen lillkänna vad som anförts i moiionen angående prioritering av utvecklingsprojekt,som är ägnade att bevara och öka livsmedelsproduktionen i de fattiga länderna, 4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts i motionen angående svenskt agerande i internationellaorgan, 5. att hemställeratt regeringen föreslårattFN lar initiativ till att utarbeta en hushållningsplan för naturresurser, 6. all hemställer atl regeringen larinitiativ till inrällande av etl internationellt ekologiskt forskningsinstitut, delsmotionen 1978/79:1213 av () vari hemställs alt riksdagenuttalar att såväl i sin bilaterala biståndspolitik som i kontakt med demultilaterala organen verkar för alt miljöfrågorna förs fram som en viktig del iutvecklingsprocessen. Ulskottel behandlade i sitt betänkande UU 1978/79:1över proposilionen 1977/78:135 om rikllinjer för internationelltutvecklingssamarbete m. m. en motion som i likhet med del första yrkandet i dennu akluella c-moiionen 1208 föreslog att ekologisk balans skall föras in femte mål för biståndspolitiken. Därvid anförde utskottet bl. a. följande: Ekologisk balans är snarare etl förhållande somskall bevaras, där den hotas av en utvecklingsprocess, eller återställas, omden redan rubbals eller f(3rdärvats, än etl utvecklingsmål i sig. Ekologiskaoch miljöaspekter bör därför, i likhet med exempelvis sociala ochsysselsäliningshänsyn eller omsorg om eftersatta folkgruppers behov, ingå somsjälvklara komponenter i varje biståndsprograms utformning och genomförande. Ekologisk balans är etl svårdefinierbarl begrepp.Brisl på sådan balans kan ha många förklaringar och hol mot miljön kan uppståpå olika säii. Utveckling innebär i sig en påverkan på miljön lika väl somfattigdom kan medföra ett alltför hårt utnyttjande av den naluriiga miljön.Deiia gör det angelägel au i alll våri samarbete med uivecklingsländerna beakiamiljöaspekterna och försöka undanröja miljöhotens orsaker. Inte minst kankampen mot den svåraste falligdomen vara av betydelse för bevarandet avekologisk balans. Det heter härom i propositionen: UU 1978/79:27 16 I fiera , med vilka vi har etl långsiktigtutvecklingssamarbete, lämnar vi ell direkt stöd till program och projekt,somavser alt värna om och bättre utnyttja miljön. Inie minst är svenska insatserpå skogs- och vallenområdena vikliga i sammanhangel. Jag finner del angelägelatl vi i dialogen med våra mottagarländer fortsätter atl fästa uppmärksamhetenvid miljöaspekterna av olika utvecklingssatsningar. Vi måste vara beredda att isamarbete med dessa länder genomföra analyser, som visar de ekologiskakonsekvenserna av länkbara investeringar. Regeringenoch SIDA handlar således redan i enlighet med motionärernas önskemål. Yrkandet1 i moiionen 1208 lorde därmed få anses besvarat. 1 c-moiionens yrkande 4 yrkas alt gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om svenskt agerande iinternationella organ, varmed avses att en ekologisk grundsyn enligtmotionärerna även bör prägla arbete i de internationella fackorganensbiståndsverksamhet. En liknande hemställan finns i moiionen 1213. Vidareföreslås i c-molionen alt i FN lar iniiialiv lill all ularbela enhushållningsplan för naturresurser. Dethar varil en svensk slrävan alt ge hänsynen lill miljön enframskjuten plats i det internationella samarbetet. var en av deledande iniliaiiviagarna till om miljövård i Siockholm år 1972och har hela liden aklivi medverkat i del internationella miljövårdsarbetet.Mot bakgrund härav är del följdriktigt atl även i sill direktasamarbete med utvecklingsländerna fäster stor vikt vid omsorgen om miljön. Somframgårav proposilionen lämnar vi lill flera med vilka vi haretllångsikligl samarbete direkt stöd till program och projekl som avser all värnaom och bälire utnyttja miljön. Utskottetnoterar alt regeringen finner del angeläget all i dialogen medmottagariänderna faster uppmärksamheten vid miljöaspekterna av olikautvecklingssatsningar. Det är värdefulll att SIDA tillsammans med andrabiståndsorganisationer medverkar i arbetet på en jämförande studie ombilaterala givares behandling av miljöfrågorna i bislåndsplaneringen. Miljöfrågornaägnas numera stor uppmärksamhet även i del mullilaterala samarbetet mellanländerna. FN:s miljöprogram () i vilket aktivt deltar spelar roll när del gäller au öka regeringarnas och de internationellaorganisationernas rnedvelenhel om miljöfrågornas belydelse. Genom miljöfonden,lill vilken ger belydande bidrag, lämnar bl. a. viss form avbistånd till för all stärka deras miljövårdskapaciiet. ärell annat exempel på en iniernalionell organisation som systematisktförsöker beakta miljösynpunkter vid utformningen av projekt. Fackorgan som FAOoch WHO har självfallet också i hög grad anledning atl sysselsätta sig medekologiska frågor. Sverigesaktiva intresse för miljövårdsfrågorna lorde vara välkäni både i deinlernalionella biståndsorganen och i utvecklingsländerna. enskill land haremellertid begränsade möjligheter alt påverka den konkreta inrikiningen UU 1978/79:27 17 avdet multilaterala utvecklingssamarbetet. I sista hand är det utvecklingsländernasjälva som genom sina egna prioriteringar i hög grad måste avgöra vilken rollekologiska synpunkter skall spela i biståndet och den egnaulvecklingsplaneringen. Delär därför angelägel all forisalla ansträngningar görs för all på ell allmäntplan öka både enskilda länders och internationella organisationers insikt om devärden som står på spel, om miljöaspekter inle beaktas i utvecklingsarbetet. InomFN skall under det närmaste årel en strategi för utvecklingen under 1980-lalelformuleras. har del viktigt alt miljö- och resursfrågorna bliren avgörande del av utvecklingsstrategin och kommer att verka därför. Del ärenligt svensk mening angeläget alt slraiegin beaktar resullaten av en radsärskilda FN-konferenser om miljö, befolkning, bebyggelse, vatten och öken somägt rum under 1970-lalel, alla med särskild inriklning på ekologiska frågor.Som elt led i förberedelserna för utvecklingsstrategin ämnar finansieraetl symposium om sambandet mellan befolkning, miljö och ulveckling, vilket avsesäga rum i Siockholm i augusli 1979. En av de frågor som skall behandlas undersymposiel avser hushållning med jordens naturresurser. Förutsättningarföreligger således Kr att betydelsen av en global resurshushållning kommer attbeaktas i 1980-talels utvecklingsstrategi. Avgörande är emellertid vilkeninställning utvecklingsländerna och de stora råvaruproducenterna har till altinom FN-systemet eller i andra internationella sammanhang diskutera enskildaländers naturresurser. Erfarenheterna från energikrisen visade på svårigheternaatl nå internationell enighet om planer för utvinning och förbrukning avråvaror. Ulskolletnoterar regeringens strävanden alt få miljöfrågorna beaktade i den blivandeulvecklingssiralegin och utgår från all regeringen även på annat sätt utnyttjaralla möjligheter alt såväl inom FN-syslemet som i sina kontakter med enskildaländer vinna gehör för nödvändigheten av förtänksamhet och planering när detgäller hushållningen med väridens resurser. Denu akluella yrkandena 4 och 5 i c-motionen 1208 samt motionen 1213 torde meddet anförda få anses besvarade. 1 motionen 1208 föreslås även att regeringen larinitiativ lill inrättande av etl internaiionelli ekologiskt institut. Desenaste årens internationella miljövårdsdiskussioner har ulan tvekan leli lillatl kunskapen om ekologins betydelse ökat såväl nationellt som internationellt.Den internationella miljövårdskonferensen i blev en uppfordrandeinledning till FN-organens engagemang i frågan. har det blivit alltmernaturiigt att olika institutioner och konferenser-n'dtionella såväl sominternationella-beaktar miljövårdssynpunkter inom del egna arbetsområdet. Ävenforskningen kring sambanden mellan miljö och ulveckling är omfattande.Värdefulla insatser görs av forskningsinstitut i en rad 2 1978/79. UU 1978/79:27 18 länderpå olika nivå och inom olika områden. 1 leder for Environmeni and Development (MED), med vilkel SIDA har ellsamarbete. I verkar () och i de recherche surfenvironnemeni el le développement (CIRED). Också vissa universitet, såsom Sussex-universileleli , har särskild inriklning på miljöfrågor. För svensktvidkommande kan nämnas atl eu instiiut för forskning rörande energiresurser ochmiljö med donalionsmedel uppräliats under . Detta institutharslark internationell anknytning och samarbetar nära med . Ulskolteldelar motionärernas uppfattning all ytteriigare miljöforskning behövs för atlge underlag för en bättre planering av vår framlid. Ulskoltel är emellertidinle övertygat om atl sådan forskning är bäsl betjänt av alt ett nyttinternationellt organ upprättas med ett så omfattande syfte som motionärernaavser. Del förefaller ulskoltel naturligare dels all ökade anslrängningar görsall sammanställa och ulnyllja den forskning som redan sker i frislåendespecialiserade institulioner, dels all uppmuntra miljöforskning i direktanslutning till de insatser som görs av de organ inom och utom FN-syslemeivilka är engagerade i utvecklingssamarbetet. I båda dessa avseenden torde UNEPha en viktig samordnande funktion atl fylla. En sådan inställning ligger ocksåi linje med uiskoliels uppfallning all hänsyn till ekologins krav snarare börses som eu självskrivet inslag i alll ulvecklingsarbete än som ellsjälvsiändigl mål. Det nu akluella yrkandet 6i moiionen 1208 avstyrks därför. Ulskoltel vill i delia sammanhang även behandlayrkandet 3 i c-molionen 1208, vilket handlar om prioritering avutvecklingsprojekt som är ägnade att bevara och öka livsmedelsproduktionen i defatliga länderna. Sverigehar länge haft uppfatlningen att livsmedelsbristen i i första handmåsie molverkas genom en ökning av egen livsmedelsproduktion. Detlaär emellertid inle lillräckligl. En ökad produktion av livsmedel i u-ländernaär ingen garanti för att de fattiga grupperna också lår möjlighet all öka sinkonsumtion. U-tändernas breda folklager måste också få en sådan köpkraft all defår möjlighel au i ökad utsträckning efterfråga livsmedel. Ålgärder för allhöja livsmedelsprodukiionen måsie således gå hand i hand med förbättrademöjligheter lill en produkliv och lönsam sysselsällning för alll flermänniskor. Över huvud tagel boren ökning avjordbruksproduklionen ingå som ellinslag i en bredare satsning på allmän utveckling av landsbygden i ,innefattande ålgärder på så skilda områden som hälsovård, utbildning,jordfördelning, haniverk, småindustri, transporter, handel, kreditgivning m. m.Del är en sådan samlad syn på möjligheterna att få till stånd en varaktigförbättring av livsmedelsförsörjningen som brukar sammanfattas underbeteckningen integrerad lands-bygdsulveckling. UU 1978/79:27 19 har i sina koniakier såväl med enskildau-länder som med de inlernalionella organen aklivi verkat för detla integreradesynsätt på landsbygdsutvecklingen i och har inom denna ram särskiltstött anslrängningar alt öka sin egen livsmedelsproduktion. SIDAhar lämnat bistånd av betydande omfattning lill jordbrukssektorn iu-länderna. DAC-sekretariatel i har beräknat att i genomsnitt avOECD-ländernas bilaterala bistånd går lill jordbrukssektorn. Motsvarande andelför del var . Även på del mullilaterala planet lämnarSverige konkreta bidrag lill en ökad livsmedelsproduklion i . SIDAhar ell avialsregleral samarbete med FAO inom vars ram s. k. ämnesinrikialbistånd bl. a. lill landsbygdsuiveckling lämnas. deltar sedan starten ifinansieringen av Internationella jordbruksutvecklingsfonden () och har ifonden särskill verkat för au långivningen skall inrikias på de mesl behövandeländerna. Fråganom teknikvalet i jordbruk har uppmärksammatsfrån svensk sida, bl. a. vid DAC-möten i och inom ramen för del arbete sombedrivs av den konsullaliva gruppen för internationell jordbruksforskning(CGIAR), med vilken SAREC har ell samarbete. Helafrågan om livsmedelsförsörjningens förutsättningar i kommer altbehandlas vid den världskonferens om jordbruksreformer och landsbygdsutvecklingsom skall hällas i . deltaraktivt i förberedelserna fördenna konferens och har tillsammans med övriga nordiska länder bl. a. utarbetateu dokument vari den nordiska synen på hithörande vikliga frågor preciseras. Molbakgrund av den lämnade beskrivningen av svenska ålgärder och synpunkter vadgäller produktionen av livsmedel i finner utskottet att förslagenhärom i motionen 1208 redan i huvudsak är tillgodosedda. Del nu akluellayrkandet 3 lorde därmed få anses besvarat. 1.5U-landsanpassad teknik och teknologiöverföring Motioner I detta sammanhangbehandlar ulskoltel dels moiionen 1978/79:1208 av m.fl. (c) i vad avser yrkandet 2, nämligen 2.att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts imoiionen beträffande u-landsanpassad teknik, delsmoiionen 1978/79:1767 av m. fi. (c), vari föreslås all riksdagenhos regeringen hemställer om utredning av frågan om ett insiiiuiför u-landsanpassad teknik i enlighet med vad som anförs i UU 1978/79:27 20 dels moiionen 1978/79:1781 av m. (vpk) i vad avser delyrkandet 2.e), nämligen