bet · G201FiU35 · 1978-12-31 00:00:00 — Utskottet vill isammanhanget erinra om att enligt nuvarande regler för skatteutjämning fårkommunerna utöver det garanterade FiU 1978/79: 35 11 skatteunderlageträkna sig tillgodo det skatteunderlag som belöper på fritidshusen i kommunen omägarna är bosatta i annan kommun. Det motiv som anfördes då dessa reglerinfördes var att flertalet kommuner som har ett stort antal fritidshus ocksåhar brist på skattekraft och att dessa kommuner inte får tillräckligaavgiftsintäkter för att bekosta de utgifter som fritidshusen för med sig. KEU76 har i sitt förslag inte ansett det nödvändigt att redovisa skatteunderlagetför fritidshusen som ett tillägg till det garanterade skatteunderlaget.Utredningen har emellertid inte heller ansett det motiverat att avveckla detbidrag som kommunerna fått för fritidshusen. Utredningen har istället beaktat kommunernas kostnader för fritidshusen vid fastställandet avgrundgarantin i skatteutjämningssystemet. Det problem motionärerna tar upp äralltså, i vart fall delvis, beaktat i både det gällande och det föreslagnaskatteutjämningssystemet. Utskottet avstyrker motionen 2308. Riktlinjerför en reformering av statsbidragsgivningen til! KEU 76 har utgått från att den kommunalainkomstskatten även i fortsättningen skall utgöra den dominerande inkomstkäJlanför kommunerna och landstingskommunerna. Enligt utredningens kalkyler räckerdock skatteunderlagets naturliga tillväxt inte till för att finansiera mer änmycket begränsade volymökningar i den kommunala verksamheten.Inkomstförstärkningar kommer därför att krävas även om utgiftsexpan-sionendämpas kraftigt jämfört med hittillsvarande utveckhng, och ökade statligatransfereringar till den kommunala sektorn blir då nödvändiga, i varje fall iett längre tidsperspektiv. Medutgångspunkt från tillgänglig information om kommunernas finansiella ställningoch från förutsättningen att kommuner och landstingskommuner håller sig inomramen för den i gällande överenskommelse angivna riktpunkten för den kommunalakonsumtionens tillväxt kan det konstateras att det inte finns några starka kommunalekonomiskaskäl för en kraftigt ökad statlig resursöverföring till kommunerna ochlandstingskommunerna om man betraktar den kommunala sektorn som enhelhet. Servicenivå och utdebiteringsbehov varierar emellertid kraftigt mellanenskilda kommuner och landstingskommuner. Detta är huvudskälet till att ävenenligt utskottets mening en utbyggnad av skatteutjämningssystemet är den meständamålsenliga åtgärden då de statligatransfereringarna till kommunsektorn skall ökas. Variationerna i servicenivåoch utdebiteringsbehov gör också att en utbyggnad är motiverad redan till år1980 trots vad som ovan anförts om kommunkollek tivets finansiella situation. Utskottettillstyrker sålunda den föreslagna utbyggnaden av skatteutjämningssystemet somvid full utbyggnad innebär ökade bidrag med ca FiU 1978/79: 35 12 2,9miljarder kr. jämfört med vad som betalas ut innevarande är. Utskottetavstyrker därmed motionen 2307 (apk) yrkandet 1 med förslag om en utbyggnad avskatteutjämningssystemet med 2 874 milj. kr. för vartdera av åren 1980 och1981. Utskottettillstyrker också att skatteutjämningsreformen genomförs i två steg, varigenomkostnaden för staten uppgår till . Dettainnebär att utskottet avstyrker motionen 2306 (m) yrkandet 1 med förslag omstegvis genomförande . Enförutsättning för att kostnaderna för kommunala bostadstillägg (KBT) skallkunna utjämnas inom ramen för skatteutjämningssystemet är att enhethga reglerinförs. Utskottet tillstyrker att staten bär merkostnaderna (ca 300 milj. )för en sådan reform. Utskottetdelar också den principiella syn på de specialdestinerade statsbidragen somredovisas i propositionen, nämligen att en ökad andel av den statiigaresursöverföringen till den kommunala sektorn bör ske viaskatteutjämningssystemet på de speciella statsbidragens bekostnad. Principenatt slopa speciella statsbidrag och överföra medlen till skatteutjämningssystemetbiträder utskottet således. Därmed avstyrker utskottet motionen 2307 (apk)yrkandet 2 vari motionärerna går emot denna princip. Denprincip beträffande specialdestinerade statsbidrag som utskottet biträttutesluter inte att det även i fortsättningen kan finnas anledning att i vissafall stimulera utbyggnaden av angelägen verksamhet med bidrag avdetta slag. Deskilda konkreta förslagen till slopande av specialdestinerade bidrag liksomövriga föreslagna delar av reformen behandlar utskottet i det följande. Imotionen 2306 (m) yrkandet 2 föreslås besluta att den kommunalautdebiteringen skall sänkas i motsvarande mån som de kommunalaskatteutjämningsbidragen ökar i enlighet med vad som i motionen anförts. anfört i det föregående skiljer sig den ekonomiska situationen åtmellan enskilda kommuner och landstingskommuner. I vissa fall är ökadetillskott från staten nödvändiga för att en rimlig servicenivå skall kunnaupprätthållas utan skattehöjningar i andra fall bör de ökade statsbidragen geutrymme för skattesänkningar. Utskottet förutsätter att de förtroendevalda ikommuner och landstingskommuner utnyttjar möjligheterna att sänka skatternadär sådana möjligheter ges. Vad utskottet anfört visar emellertid attriksdagen inte kan fatta ett beslut som innebär att den kommunalautdebiteringen i genomsnitt skall sänkas i någon viss angiven utsträckning. Irealiteten innebär yrkandet att regeringen skall lägga fram förslag ompreciserade regler FiU 1978/79: 35 13 förkrav på utdebiteringssänkningar beräknade separat för varje kommun ochlandstingskommun. Gentemot ett sådant förslag kan enligt utskottets mening istort sett samma invändningar riktas som utskottet tidigare anfört i fråga omlagstadgade kommunala skattetak. Utskottet avstyrker motionen 2306 yrkandet 2. Utskottetvill understryka att höjda statsbidrag till kommuner och landstingskommunerställer krav på en ökning av statens skatteinkomster. Det är utskottets uppfattningatt de ökade statsutgifter som bUr följden av den i detta betänkande behandladereformen i sin helhet skall finansieras genom åtgärder som ökar statsbudgetensinkomster. De finansieringsförslag som i propositioner och motioner förelagtsriksdagen bereds av andra utskott. anfört i detta avsnitt av betänkandet bör godkänna somriktlinjer för en reformering av statsbidragsgivningen till kommuner ochlandstingskommuner. Såsom stridande mot dessa riktlinjer betraktar utskottetyrkandet 1 i motionen 2373 (vpk) med förslag om ett särskilt statsbidrag om 1000 milj. kr. till kommuner och landsting , varför yrkandet avstyrks. under den allmänna motionstiden väckta motionen 338 (vpk) föreslåsriksdagen begära förslag från regeringen om ökad statsbidragsgivning tillkommuner och landsting för att motverka kommunalskattehöjningar. Motionen ärtillgodosedd i och med att propositionen 95 lagts fram, varför den avstyrks. I motionen 2307 (apk) yrkandet 4 hemställs attriksdagen uttalar att åtgärder vidtas för att upphäva nuvarande eftersläpning iredovisningen till kommunerna av uppbörden av den prelrminärskatt som går tillkommunerna. Denfråga motionärerna tar upp har ingått i KEU 76:s uppdrag och behandlas ipropositionen. Föredraganden finner sammanfattningsvis att det inte är möjligt,från främst statsfinansiella utgångspunkter, att utöver de reformer somföreslås i propositionen binda sig för åtaganden i den storleksordningsom ändrade utbetalningsregler för kommunalskattemedlen skulle innebära. Enligtföredragandens mening behöver dessutom konjunktureffekterna av det nuvarandeoch av det av KEU 76 föreslagna utbetalningssystemet ytterligare övervägas. Utskottetinstämmer i föredragandens bedömning av frågan. Som anförs i propositionen börockså utbetalningssystemets effekter på skattesatser och volymutveckling istor utsträckning kunna bemästras genom en förbättrad planering i kommuner ochlandstingskommuner. Motionen 2307 yrkandet 4 avstyrks. FiU 1978/79: 35 14 Kommunalbeskattning av juridiska personer Företagsskatteberedningen har föreslagit att denkommunala beskattningen av aktiebolag, ekonomiska föreningar m. fl. avskaffasoch att en fast enhetiig statsskattesats om införs. KEU 76 har med anledninghärav studerat vilka återverkningar en sådan reform skulle få för den kommunalaekonomin och lagt fram förslag om hur kommuner och landstingskommuner skullekunna kompenseras för det mistade skatteunderlaget. Ipropositionen anför föredraganden att ett antal frågor måste beredas mer idetalj innan ett konkret förslag till beslut med anledning av företagsskatteberedningensförslag kan föreläggas . Därmed bör också frågan om hur kommuner ochlandstingskommuner skall kompenseras t. v. lämnas utan ställningstagande. Imotionen 2351 (c) yrkandet 3 föreslås att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om fortsatt utredningsverksamhetbeträffande beskattning av juridiska personer. har iyttrandet SkU 1978/79: 5 y anfört följande: Frågan om de juridiska personernas beskattninginrymmer betydande problem, vilket framgår av såväl kommunalekonomiskautredningens och företagsskatteberedningens slutbetänkanden som de till dessabetänkanden fogade reservationerna. Enighet föreligger i stort sett om att denu gällande reglerna medför olämpliga effekter från regionalpolitisk synpunkt,orättvisor kommunerna emellan och administrativa problem. De förslag tilllösningar som diskuterats erbjuder både fördelar och nackdelar. Utan att taställning till de föreliggande förslagen anser utskottet frågan vara av sådanvikt att den inte bör förbigås vid prövningen av de kommunala beskattningsfrågorna.I enlighet härmed förordar utskottet att finansutskottet hemställer att fråganom de juridiska personernas beskattning blir föremål för fortsatt utredning.Därmed skulle yrkandet 3 i motionen 2351 i huvudsak vara tillgodosett. Enligt finansutskottets mening bör frågan om dejuridiska personernas beskattning bli föremål för fortsatt utredning ienlighet med vad skatteutskottet anfört. Detta bör ges regeringen till känna. I motionen 821 (c) föreslås att hosregeringen hemställer om förslag till ett system som innebär atttrafikhuvudmännen (kommuner resp. landsting) kan tillgodogöra sigskatteinkomster som uppstår p. g. a. subventioner till kollektivtrafiken. Deökade skatteinkomster motionärerna åsyftar uppkommer genom att ensubventionering av kollektivtrafiken sänker resekostnaderna för arbetsresoroch därmed avdragen härför vid deklarationen. Härigenom stiger debeskattningsbara inkomsterna. Utskottet vill rent principiellt anföra attutskottet inte kan acceptera principen att varje handlande från statens sida FiU 1978/79: 35 15 ellerfrån kommunerna och landstingskommunerna som påverkar de ekonomiskarelationerna mellan staten och den kommunala sektorn automatiskt skall ledatill ekonomisk kompensation från statens sida. I den här behandlade frågan ärdet enligt utskottets mening dessutom förenat med mycket svåra tekniska och praktiskaproblem att skapa det system motionärerna avser, vilket bl. a. sammanhänger medatt man ännu inte har ett enhetligt huvudmannaskap för kollektivtrafiken. Enavgörande invändning är också att det inte torde gå att finna någon rättvisandemetod för att bestämma storleken av en eventuell kompensation. Med det anfördaavstyrker utskottet motionen 821. Imotionen 2309 (m) framställs ett antal yrkanden som i första hand rör vissaADB-frågor men i någon mån också kommunernas ekonomi. Iyrkandet 1 föreslås att skall uttala att beslutet om senareläggningav fastighetstaxering till 1981 medför en så stor förlust förkommunerna att regeringen bör överväga storleken på den kompensation kommunernaskall erhålla under /81. Yrkandet 2 är en följd av dettayrkande. Propositioneninnehåller överväganden angående den samlade statliga bidragsgivningen tillkommunema. beslut med anledning härav kommer att ha effekter ävenför /81. Utskottet kan inte finna att den fråga motionären tarupp skulle motivera några särskilda åtgärder. Utskottet kan för sin del inteacceptera en princip som innebär att beslut om statliga aktivitetersförläggning i tiden generellt skulle kunna motivera kompensationskrav frånandra sektorer i samhället. Iyrkandena 3 och 4 tar motionären upp frågan om kommunalisering avadministrationen av bostadsbidrag, barnbidrag, folkpensioner och bidragsförskott.Socialförsäkringsutskottet har i yttrandet SfU 1978/79: 1 y avstyrktifrågavarande yrkanden med hänvisning till pågående utredningsarbete vadgäller ADB inom den allmänna försäkringen m. m. har ingenannan mening än socialförsäkringsutskottet. Iyrkandet 5 hemställer motionären att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna att samtliga länsstyrelser bör få i uppdrag att lokalt och var ochen inom sin region efterhöra resp. landstings och kommuners intresse förkostnadssänkningar genom ett lokalt datasamarbete, exempelvis på så sätt attlänsdatakontoren utrustas med den datortyp huvudsakligenanvänder. Fråganom lokalt och regionalt datasamarbete behandlas i utskottets betänkande1978/79: 34 om användningen av ADB i statsförvaltningen och bör enligtutskottets ihening inte bli föremål för något uttalande i nuförevarande sammanhang. Med det anförda avstyrkerutskottet motionen 2309. Imotionen 2467 (vpk) som väckts med anledning av proposition 1978/79:111 omåtgärder mot krångel och onödig byråkrati m.m. hemställs såvitt nu är i fråga(yrkandet 4) att beslutar uttala FiU 1978/79: 35 16 attkommunema bör garanteras statliga bidrag så att invånarna i alla kommunererhåller en socialt och kulturellt likvärdig standard. Utskottetvill erinra om att syftet med skatteutjämningssystemet är att garanteralikvärdig standard till lika kostnad. I den mån standardskillnader uppkommergenom att kommuner väljer olika ambitionsnivåer är detta en konsekvens av denfrihet den kommunala självstyrelsen ger. I övrigt hänvisar utskottet till vadsom i det föregående anförts om principerna för statsbidragsgivningen. Med detanförda avstyrker utskottet motionen 2467 yrkandet 4. 1. beträffande samspelet mellanstat och kommun att förklarar motionen 1978/79: 2351 yrkandet 1besvarat med vad utskottet anfört, 2. beträffande redogörelse förkornmunalekonomiska konsekvenser av framlagda propositioner m. m. att a) avslår motionen 1978/79: 1706, b) avslår motionen 1978/79: 2306yrkandet 5, 3. beträffande lagstiftning om detkommimala skatteuttaget att avslår motionen 1978/79: 411, 4. beträffande turistkommuner attriksdagen avslår motionen 1978/79: 2308, 5. beträffande riktlinjer för enreformering av statsbidragsgivningen till kommuner och landstingskommuner attriksdagen med anledning av propositionen 1978/79: 95 såvitt nu är i fråga ochmotionen 1978/79: 2371 yrkandet 1 och med avslag på motionerna 1978/79:338,1978/79:2306 yrkandena 1 och 2, 1978/79:2307 yrkandena 1 och 2 och 1978/79:2373 yrkandet 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 6. beträffande utbetalning avkommunalskattemedel att avslår motionen 1978/79: 2307 yrkandet 4, 7. beträffande kommunalbeskattning av juridiska personer att med anledning av motionen1978/79: 2351 yrkandet 3 som sin mening ger regeringen till käima vad utskottetanfört, 8. beträffande finansieringen avkollektivtrafiken att avslår motionen 1978/79: 821, 9. beträffande vissa datafrågor attriksdagen avslår motionen 1978/79: 2309, 10. beträffande likvärdig standard för allakommuner att avslår motionen 1978/79: 2467 yrkandet 4. FiU 1978/79: 35 17 1.Förslag till lag om ändring i lagen (1973: 650) om medling mellan samlevande.I propositionen 95 bilaga 1 () har regeringen föreslagitriksdagen att anta vid propositionen fogat förslag till lag om ändring i lagen(1973: 650) om medling mellan samlevande. Detvid propositionen fogade förslaget till lag är av följande lydelse: Lagom ändring i lagen (1973: 650) om medling mellan samlevande Härigenom föreskrivs att 2 och 4 §§ lagen (1973:650) om medling mellan samlevande skall ha nedan angivna lydelse. För varje kommun skall utses minst två medlare. Omdet är påkallat av särskilda skäl, kan samme person förordnas till medlare förmer än en kommun. Medlare utses av Medlare utses av för två kalenderår. Ärmedlare ej för två kalenderår efter hörande lämplig för sitt uppdrag, skall han av kommunen. Är medlare ej entledigas. Avgår medlare före ut- lämplig för sitt uppdrag, skall han gången av den tid för vilken han entledigas. Avgår medlare före ut- bUvit utsedd, skall annan förord- gången av den tid för vilken han nas för den återstående tiden. blivit utsedd, skall annan förord- nas för den återståendetiden. 4 § Ersättning till medlare betalas av kommunen.Närmare bestämmelser om ersättning meddelas av Konungen. Dennalag träder i kraft . Enhgt 4 § första stycket lagen (1973: 650) ommedling mellan samlevande betalas ersättning till medlare av kommunen. I andrastycket anges att närmare bestämmelser om ersättningen meddelas av Konungen.Med stöd av detta stycke har i kungörelsen (1973: 697) om medling mellansamlevande meddelats bestämmelser om statsbidrag till kommun för kostnadernaför ersättning till medlare (2 och 3 §§). Föredragandenföreslår i likhet med KEU 76 att statsbidraget för borgerlig medling skallupphöra. Till följd härav bör 4 § andra stycket i lagen (1973: 650) om medlingmellan samlevande upphävas. I1 § i den tidigare nämnda kungörelsen föreskrivs att innan utsermedlare skall kommunen beredas tillfälle att lämna förslag på medlare tilllämpligt antal. Denna bestämmelse bör enligt propositionen 2 1978/79. FiU1978/79: 35 18 ersättasmed ett tillägg till 2 § andra stycket lagen (1973: 650) om medling niellansamlevande. Härigenom blir det möjligt att upphäva kungörelsen i dess helhet. Utskottet tillstyrker i likhet med vadlagutskottet anfört i yttrandet LU 1978/79: 4 y den föreslagna lagändringenoch hemställer att antar vid propositionen som bilaga1.1 fogat förslag till lag om ändring i lagen (1973: 650) om medling mellansamlevande. FiU 1978/79: 35 19 1.Statsbidrag till kommunala bostadstillägg till folkpension. I propositionen 95bilaga 2 () har regeringen efter föredragning av statsrådetGabriel under punkten 1 föreslagit att 1. antagavid propositionen fogat förslag till lag om ändring i lagen (1962: 392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension, 2. godkännavad som anförts i propositionen om statsbidrag till kom munalt bostadstillägg till folkpension. Detvid propositionen fogade förslaget till lag är av följande lydelse: Lag om ändring i lagen(1962: 392) om hustrutillägg och kommunalt Härigenom föreskrivs att 14 § lagen (1962: 392) omhustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension skall ha nedanangivna lydelse. 14 §1 Kommun skall be- Kommunala bostadstillägg skall strida kostnaden för kommunala bekostas av den kommun där den bostadstillägg, vilka ut- pensionsberättigadeär mantalsskri- betalats för pensionsberättigade ven. som äro mantalsskrivnai kommu- Till kommunens kostnader enligt nen. Kostnaden beräknas enligt första stycket utgår statsbidrag föreskrifter som regeringen med- enligt bestämmelser som regering delar, en meddelar. Dennalag träder i kraft den . I detta sammanhang behandlar utskottet följandefrån socialförsäkringsutskottet med eget yttrande överlämnade motioner: 313av m. fl. (vpk) vari hemställs l.attriksdagen beslutar om införande av ett statligt grundbidrag till kommunema förutgivandet av kommunala bostadstillägg uppgående till . ochbidragsberättigad pensionär med angivande av förbehåll för erhållandet avsådant grundbidrag, innebärande att reglerna för de kommunala bostadstilläggeniakttar av och antagna rekommendationer ombostadssociala normer för utrymmes- och utrustningsstandard, 2.att beslutar höja den avdragsfria sidoinkomsten för ensamståendepensionär till . samt för makar till . 1Ändrad : 766. FiU 1978/79: 35 20 Lag om ändring i lagenden (nr 392) om hustrutillägg och 4 § Hustrutillägg och kommunalt Hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg minskas med en tred- bostadstillägg minskas med en tred jedel av den pensionsberättigades jedel av den pensionsberättigades årsinkomst i vad den må överstiga årsinkomst i vad den må överstiga för den som är gift ettusenfem- för den som är gift och för annan två- och för annan . Minskningskall---------- å hustrutillägget. 3. att hos regeringen hemställer om atten skyndsam översyn företas av nuvarande regler för bostadsstödet åtpensionärer i syfte att uppnå en större enhetiighet och jämhkare regler i denriktning denna motion förordat, innebärande ett i huvudsak statligtkostnadsansvar med möjlighet för kommunerna att fatta beslut om kompletterandestöd, samt att förslag i anförd riktning skyndsamt kan föreläggas , 399 av (apk) och (apk) ivad avser yrkandet 3 vari hemställs att beslutar uttala attbostadsbidragen skall betalas helt av staten enligt de normer som gäller förStockholms kommun, samt vara skattefria. har i yttrandet SfU1978/79: 1 y bl. a. anfört följande: Kommunalt bostadstillägg kan utgå till den somuppbär folkpension i form av ålderspension, förtidspension eller änkepensionoch till kvinna som uppbär hustrutillägg. Kommunerna får själva bestämmagrunderna för utgivande av bostadstillägg men är bundna av vissa bestämmelserom inkomstprövning. Dessa innebär att bostadstillägget minskas med en tredjedelav pensionärens årsinkomst vid sidan av folkpensionen (inkl. pensionstillskott)i den mån sidoinkomsten överstiger . för den som är gift (. förmakar tillhopa) och . För förtidspensionärer medpartiell förtidspension gäller vissa särregler. Samtligakommuner i landet utger kommunalt bostadstillägg. Genom att kommunernatillämpar olika grunder för beräkningen av bostadstill-läggen uppvisartilläggen beloppsmässigt betydande variationer mellan kommunerna. Avkostnaderna för de kommunala bostadstilläggen finansieras avkommunerna och återstoden av staten. m. har folkpensionärer fått möjlighet att erhållastatskommunalt bostadsbidrag om detta ger högre bidrag än det kommunalabostadstillägget. FiU 1978/79: 35 21 De kommunala bostadstilläggen och de statskommunalabostadsbidragen till folkpensionärer administreras av riksförsäkringsverketoch försäkringskassorna. 1976års kommunalekonomiska utredning ansåg i sitt slutbetänkande (SOU 1977: 78) liksom tidigare boende- och bostadsfinansieringsutredningarna i SOU 1975:5152 att det var angeläget att nå en mer fullständig samordningmellan reglerna för kommunalt bostadstillägg och statskommunalt bostadsbidrag.I propositionen uttalar sig också chefen för budgetdepartementet för en sådansamordning och uppger att han kommer att ta initiativ till att eninterdepartemental arbetsgrupp tillsätts med uppgift att utreda de tekniskaförutsättningarna att inom en rimlig kostnadsram samordna systemen. Förslagtill vissa omedelbara ändringar läggs emellertid fram i propositionen. Dessaär enligt uttalande i propositionen utformade så att de inte minskarmöjligheterna till samordning . Avsiktenmed förslaget såvitt avser de kommunala bostadstilläggen är att tilläggen skallkunna höjas i kommuner som utger låga tilläggsbelopp och att man därmedskall kunna nå en större enhetlighet mellan kommunema. Enligt förslaget bördetta åstadkommas genom att ett statsbidrag införs till kostnaderna för dekommunala bostadstilläggen enligt motsvarande regler som gäller för destatskommunala bostadsbidragen. Som villkor för statsbidrag bör gälla attkommunen genom kommunalt bostadstillägg täcker av bostadskostnadenupp till en övre hyresgräns som är densamma som gäller för statskommunalabostadsbidrag. I enlighet med förslag i årets budgetproposition skulle dettainnebära . för ensamstående pensionär och . per månadför makar fr. o. m. . Efter denna tidpunkt skall hyresgränserna förstatsbidrag till kommunala bostadstillägg följa övre gränserna förstatskommunalt bostadsbidrag. Statsbidrag bör således enligt. förslaget utgåför kommunalt bostadstillägg som före inkomstavdrag täcker avbostadskostnaderna upp till nämnda hyresnivåer. Kommunerna skall också ifortsättningen ha möjlighet att låta kommunalt bostadstillägg utgå även förbostadskostnader som överstiger dessa nivåer men dessa kostnader blir intestatsbidragsgrundande.