bet · G201SkU56 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av motioner om reklamskatt I molionen 1978/79:578 av ()ochErik Hovhammar (m) hemslälls att beslutar upphäva skatten påreklamtrycksaker. 1 molionen 1978/79:582 av m. fl. (m)hemslälls att hos regeringen begär förslag om atl annonsskaiien pådagstidningar avskaffas fr. o. m. . 1 motionen 1978/79:1710 av ()hemställs att beslular om ändring i anvisningarna till 1 ! ; lagen omskatt på annonser och reklam i enlighet med vad som i molionen anförts. I molionen 1978/79:1745 av () ochBengt () hemställs att beslular upphäva skatten påreklamirycksaker. Gällandebestämmelser m. m. Enligt lagen (1972:266) om skatt på annonser ochreklam utgår skatt (reklamskatt) för annons som är avsedd att offentliggörasinom landet och för reklam som är avsedd atl spridas inom landet i annan formän annons. Med reklam förslås meddelande som har lill syfte att åstadkommaeller främja avsättning i kommersiell verksamhel av vara, fastighet, nyttighet,rättighet eller ijänsl. Beskattningenav annonser bygger på den tidigare annonsskallen. Denna omfattade annonser sommot vederiag infördes i dagstidningar och i andra periodiska publikationer änsådana som undantagits från skatteplikt enligt lagen (1968:430) ommervärdeskatt. Annonsskatt utgick oavsett annonsens innehåll eller syfte. Detsislnämnda gäller också i fråga om reklamskatten på annonser. På andra punkterskiljer sig dock denna från den tidigare annonsskallen. Reklamskatt utgårsålunda även på annonser i sådana publikationer som är undantagna frånmervärdeskatt. 1 fråga om annonser som avser reklam utgår skatt även om ingetvederlag erläggs. Undantagfrån beskatining gäller för annons i periodisk publikation som väsentligenframstår som organ för sammanslulning med huvudsakligt syfte atl verka förreligiöst, nykierheisfrämjande, politiskt, miljövårdande, idrottsligt ellerförsvarsfrämjande ändamål eller au företräda handikappade eller arbetshindrademedlemmar liksom för publikation som ges ut på främmande språk för spridningutomlands och för annons som avser endasl den publikation i vilken annonseninförs eller kommande nummer av publika- 1 1978/79. SkU 1978/79:56 2 tioneneller, i fråga om bok, annan utgivning av samma förläggare. Vidare gällerundantag för annons i reklamtrycksak, när annonsen avser utgivarens egenverksamhet. Utöverannonser omfattar reklamskatten med vissa undanlag sådan reklam som återges is, k, ljustidning eller i anslutning till irafikmedel, butikslokal,sporlanläggning, teater eller liknande lokal, på fastighet eller allmän platseller på molsvarande sätt (uiomhusreklam). Tilldel skattepliktiga reklamområdet hör vidare med vissa inskränkningar reklam somåterges genom visning av film eller återgivning av ljud. Slutligen föreliggerskatteplikt för reklamtrycksak. Därvidgäller att som trycksak inte anses vara som förses med tryck, om den utgörs avpenna, glas, klädesplagg eller annat som har ett självständigt bruksvärde ellerom den är avsedd atl användas som affärshandling, kontorsmaterial, etikett,emballage eller liknande. Somreklamtrycksak anses inte heller trycksak som avser viss vara och skall åtföljadenna vid försäljning eller molsvarande, såsom garantisedel, bruksanvisningeller instruktionsbok. Molsvarande gäller för trycksak som enbart utgöraffärsteknisk information om priser, produkter, sortiment eller molsvarande,information lill åierförsäljare eller representanter eller intern informationtill anställda, medlemmar eller delägare och för trycksak som huvudsakligen äratt anse som kalender, jubileumsskrift eller liknande. Undantagen är ocksåtrycksak som har huvudsakligen historiskt, tekniskt, ekonomiskt eller annatvetenskapligt innehåll. Trycksakanses inte som reklamirycksak enbart av den anledningen att den innehållerannonser med reklam för annan än utgivaren. Skallenutgör för annons i allmän nyhetstidning 3 96 av beskattningsvärdet och i övrigt10 % av detta värde. Beträffande postorderkataloger finns vissanedsätlningsmöjligheier. Tillden som redovisat skall för annonser i självständig periodisk publikation avdagspress- eller tidskriftskaraklär återbetalar beskaltningsmyndigheten ,(), så stor del av eriagd skatt för ett kalenderår somsvarar mot en skattepliktig omsäuning om såviu gäller dagspress 9 milj. kr./åroch såvill gäller annan press 6 milj. kr./år (s. k. gmndavdrag).Återbetalningen sker halvårsvis i efterskott. Underår 1978 inflöt reklamskall till RSV med sammanlagt 142,3 milj. kr. Av dettabelopp avser 37,2 milj. kr. dagspress, 10,3 milj. kr. övrig press och ca 70milj. För nästa budgetår har skatteinkomsterna beräknats till195 milj. kr., varav 10 milj. kr. ulgör tullens uppbörd. SkU 1978/79:56 3 Då skalteutskottet vid riksdag behandlademotioner rörande avveckling av reklamskatten anförde utskottet (SkU 1974:34)bl. a. följande: Reklamskatten har kommit all framstå som merkontroversiell än övrig indirekt beskattning. Utskottet har emellertid inteanledning anta all del skulle slå någon bredare opinion bakom de krav påfullständig avveckling av reklamskallen som åtskilliga företrädare förnäringslivet rest och som även framförs i motionen 1974:187. Molionärernaåberopar flertalet av de invändningar som framfördes vid skattens införandesamt vissa negativa remissyttranden med anledning av - RSV:s- förslag lill ändringarav reklamskatten, som ligger lill grund förproposilionen. De menar vidare all reklamskatten kan rubba näringslivetsförtroende för vårt skattesystem samt hänvisar till vad den grafiska branschenanförl rörande beskattningens verkan på sysselsättningen inom branschen. Utskottet ansluter sig lill departementschefensuppfattning all del inte finns några bärande skäl för all avskaffareklamskallen på grund av lekniska lillämpningssvårigheter i vissa delar ochavslyrker således de föreliggande yrkandena om avveckling hell eller delvis avreklamskatten. När motsvarande avvecklingsyrkanden behandladesvåren framhöll Ulskollel (SkU 1975:12) i huvudsak liknande synpunkter. Vad molionärerna i övrigl åberopar till stöd försitt avvecklingsyrkande vill utskottet här bemöta på ett par punkter. Sålundaframhålls alt reklamen genom olika åtgärder blivit klart bättre än lidigare ochväl fyller sin funktion i relationerna mellan köpare och säljare och all dennafunktion därför inte bör beskattas. Utskottet har lidigare vänt sig molreklamulredningens tanke all utnyttja reklamskatten som ell styrmedel för atlåstadkomma bättre reklam, och utskottet vill även opponera mot atl enpunkibeskaiining av elt område skall ses som ett uttryck för stalsmaklernas ogillande.När motionärerna framhåller alt annonsskaiien försvagar tidningarnas ekonomibör det enligt utskottets uppfallning samlidigl understrykas atl dennabeskattning bl. a. tillkom för all finansiera presstödet, som lorde varaförutsättningen för åtskilliga tidningars fortsatta existens. Ettmera begränsat avvecklingsyrkande framförs i molionen 686. Molionärerna villmed hänsyn lill lillämpningssvårigheter för tryckerierna ochsysselsättningsproblem inom den grafiska branschen slopa reklamskatten på trycksakermen behålla beskattningen i övrigt. På i stort sett samma grunder har Sverigesgrafiska arbelsgivar- och industriorganisalioner i skrivelse lill utskottetställt krav på total reklamskalleavveckling. har däremot i skrivelse lill utskottet gjortgällande atl direktreklamen genom trycksaker och annonsblad intar enskattemässigt gynnad position i förhållande lill pressen genom atldistributionskostnaderna för direktreklam inte belastas med reklamskall medanmolsvarande kostnad för pressen beskattas genom atl den ingår i annonsprisel.Utskottet får i denna fråga erinra om alt beslutet all utvidga den tidigareannonsskallen lill en SkU 1978/79:56 4 allmänreklamskatt främst motiverades med atl man genom denna åtgärd ville undvika ensnedvridning av reklanimarknaden lill pressens nackdel. Utskottet anser detangelägel all förskjutningarna mellan olika reklammedia ägnas uppmärksamhet ochvill inte utesluta möjligheten av en ytteriigare differentiering avreklamskatten med hänsyn till faktiska skillnader i fråga om belastningen. Även behandlades dessa frågor och ur detdå avgivna betänkandet (SkU 1975/76:38) kan följande återges. Utskottet vill först konstatera alt alla detolkningssvårigheler och övriga besvär för enskilda och rnyndigheler sommolionärerna åberopar hänför sig lill ell område inom reklamskatten, nämligenreklamtrycksakerna. Som utskottet framhållit tidigare finns det flera omständighetersom medverkar till atl komplicera denna del av beskattningen. En av de främstaorsakerna är atl tryckerierna blir skattskyldiga för produkter, vilkas innehållbestämls av andra, beställarna. Även fastställandet av beskattningsvärdet blirinvecklat på grund av att tryckerierna inte ensamma svarar för hela produktenutan alt hänsyn också skall tas till kreativt arbete, klichéframställning ochbokbinde-riarbetem. De förenklingar som ulskotlel förordade vid 1975 årsriksmöte har lett till klara förbättringar, som bl. a. kan avläsas i delsjunkande antalet förhandsbeskedsärenden i skattepliktsfrågor. Utskotiei kan sålill vida ge molionärerna rätl soni den nuvarande beskattningsformen förreklamirycksaker sannolikt är det område av den indirekta beskaltningen somfatt den minst tillfredsställande lösningen. Därav följer dock inte att man pådenna grund måste avveckla hela reklamskatten eller beskatiningen av reklamtrycksaker. Frågan behandlades såväl 1974 som 1975 och i sillbetänkande SkU 1975:12 anförde utskottet följande: Vad gäller uppgifter i telefonkatalogen färutskottet med hänvisning lill den inledningsvis lämnade redogörelsen erinra omatt regeringen föregående år föreslog elt sådant undantag. Med anledning avförslaget begärde en privat utgivare av en speciell telefonkatalog somtillämpar samma principer som i fråga om textuppgifter och annonseralt undanlaget skulle utvidgas lill alt omfatta inte bara televerketstelefonkatalog ulan alla telefonkataloger och handelskalendrar. Utskottet fanndå starka skäl för att inte rucka på huvudregeln för annonsbeskattningen altalla meddelanden och uppgifter som mot vederlag införs i en publikation ellerannan trycksak skall -oavsett innehåll och beställare -anses vara skattepliktigannons. Då ulskotlel inte funnit anledning ändra sin ståndpunkl i denna frågaavslyrker ulskotlel yrkandel i motionen 1082. SkU 1978/79:56 5 Frågan om avveckling av reklamskatten helt ellerdelvis har upprepade gånger varil föremål för prövning. Redan vidannonsskattens införande förelåg i meningsmotsättningar omlämpligheten av denna åtgärd. Sedan reklamtrycksakerna i samband med utbyggnadenav annonsskallen lill en reklamskatt fördes in under beskattningen harflertalet yrkanden emellertid avsett avveckling av trycksaksbeskattningen. Avde nu föreliggande motionerna innehåller två, nämligen 578 av JohannesAntonsson (c) och () och 1745 av () och BengtSjönell (c), yrkanden om slopande av skatten på reklamirycksaker. Ett merabegränsal avvecklingsyrkande förs fram av m. fl. (m) i motionen582 och avser annonsskaiien för dagspressen. Motiveringen för en avveckling avtrycksaksbeskattningen är nu liksom lidigare främst de problem som de minstatryckerierna ställs inför på grund av de enligt motionärernas meningutomordentligt svårtolkade bestämmelserna. Till stöd för slopandet avannonsskatten i fråga om dagspressen åberopas i första hand dagstidningarnasbekymmersamma ekonomiska situation. Utskottethar tidigare i olika sammanhang konstaterat atl irycksaksbe-skaltningenerbjuder ålskilliga problem, vilka bl. a. har sin grund i alt skattskyldighetenav praktiska skäl måste läggas på tryckeriet, som inte har det egentligaansvaret för produktens utformning. Det bör dock framhållas att åtskilliga avde svårigheter som lidigare kunde åberopas mot trycksaksbeskaitningen hareliminerats genom olika ändringar av författningen och anvisningarna därtill.Ytteriigare ändringar har också föreslagits av i enframställning som f n. är föremål för regeringens prövning. Enligt utskottetsbedömning är reklamskatten på trycksaker behäftad med svagheter, som dock intef. n. kan anses vara så besvärande atl en omedelbar skalleavveckling ärmotiverad. 1fråga om avvecklingen av annonsskaiien för dagspressen åberopas ingasvårigheter av skatteteknisk art ulan endasl det förhållandet att ell fåtalstora tidningar med dålig lönsamhet tvingas betala annonsskalt. Det är rikligtalt den fr. o. m. 1978 gällande höjningen av grundavdraget lill 9 milj. kr. perår medfört au flertalet mindre dagstidningar numera inte eriägger någonannonsskalt. Den genomförda nedsättningen av skattesatsen från 6 till3 procenl innebäremellertid en betydande lättnad förde stora tidningarna. Denkvarstående beskatiningen är alltså av begränsad statsfinansiell betydelse.Den skall närmast ses som elt led i en omfördelning av annonsinkomsterna ochett bidrag till finansieringen av presstödet. Det bör inte bortses från atldagspressen, som genom annonsskaiien bidrar med mindre än 40 milj. kr., får ettpresstöd som för nästa budgetår överstiger 300 milj. kr. Medhänvisning lill det anförda och med beaktande av det statsfinansiella lägetanser utskottet sig inte kunna tillstyrka någon partiell avveckling av SkU 1978/79:56 6 reklamskatten,särskilt som sådana åtgärder skulle bidra lill alt snedvrida konkurrensenmellan olika former av reklam. Utskottet avslyrker alltså motionerna 578, 582och 1745. 1motionen 1710 av () las upp en mera begränsadannonsskaitefråga, som tidigare behandlat. Motionären vill haundantag från annonsskalt för uppgifter som mot särskild avgift förs in itelefonkatalogens abonnentförteckning. Utskottet har tidigare funnit atl ettundantag för skulle leda till motsvarande krav från andra utgivareav telefonkataloger eller därmed jämförliga publikationer. Annonsskattenhar genom sin utformning den stora fördelen framför trycksaksbeskattningen attden bygger på enkla och entydiga definitioner. Givetvis kan skäl åberopas förundanlag för olika slag av annonser. Dödsannonser, legala annonser,predikoturer m. m. kan lika gärna undantas från beskaltning som uppgifter itelefonkatalogen. Resultatet av sådana åtgärder skulle endasl medföra att ävenden tekniskt sett bäst fungerande delen av reklamskatten sannolikt skulle blipraktiskt ohanterlig. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifall även lill molionen 1710. 1. beträffande slopande av skatten påreklamirycksaker att avslår a. motionen1978/79:578, b. molionen1978/79:1745; 2. beträffande slopande avannonsskaiien för dagspressen alt avslår motionen 1978/79:582; 3. belräffande undantagfrån annonsskatt .för uppgifter i telefonka-talogen all avslårmolionen 1978/79:1710. Närvarande:Erik (), (), * (s), (), (), (), i (s), KurtSöderström (m). (), (), (), HolgerBergqvist* (fp), (), () och IngegerdTroedsson (m). *Ejnärvarande vid betänkandets justering. SkU 1978/79:56 7 beträffandeslopande av skatten på reklamtrycksaker av (),() och (), Vifinner beskattningen av reklamtrycksaker utomordentligt kostnadskrävande ochbetungande. Trots lagändringar och informationsinsatser från riksskatteverketoch branschorganisationerna har man inte lyckats uppnå klara principer förvilka trycksaker som skall skallebeläggas. Erfarenheterna har enligt vår meningvisat att reklamtrycksaker inte lämpar sig för beskatining. Ettskäl för avveckling utgör också de lättnader i form av grundavdrag ochhalverade skattesatser som genomförts för dagspressannonsering och som rubbarden konkurrensneutralitet som eftersträvades när skatten på reklamtrycksakerinfördes. Regeringen bör därför ges i uppdrag alt lägga fram förslag omupphävande av skatten på reklamtrycksaker. delsanser att utskottet i 1 mom. bort hemställa 1. beträffandeslopande av skatten på reklamirycksaker att med bifalltill motionerna 1978/79:578 och 1978/79:1745 begär att regeringen lägger framförslag om slopande av reklamskatten på reklamtrycksaker.