bet · G201SfU25 · 1978-12-31 00:00:00 — 1 motionen 1978/79:1808 av m.fl. (c)hemställs att hos regeringen begär förslag till samordning avreglerna om pensionsgrundande inkomst inom socialförsäkringen och reglerna omA- och B-inkomst vid beskattningen. I motionen 1978/79:1810 av m. fl. (s)hemställs att beslutar att förmän i form av fri bil från den I juli1979 skall inräknas i underlaget för uttag av arbetsgivaravgifter. Försäkringen för tilläggspension (ATP) finansierasgenom avgifter på inkomst av förvärvsarbete. Avgift för inkomst av anställningeriäggs av arbetsgivaren. Avgiften beräknas kollektivt på summan av vadarbetsgivaren betalat i lön till sina anställda. Denna summa minskasdock först dels med det vid årets ingång gällande basbeloppet multiplicerat meddet genomsnittliga antalet arbetstagare , dels med den del av lönensom för varie arbetstagare överstiger 7,5 gånger basbeloppet. För inkomst avannat förvärvsarbete än anställning eriägger de försäkrade självatilläggspensionsavgift, som beräknas på den pensionsgrundande inkomsten i denmän denna härrör frän sådant arbete. Arbetsgivaravgiften ochtilläggspensionsavgiften skall utgå med samma procentsats. Beslut om denprocentsats som skall tillämpas skall enligt 19 kap. 5 § lagen omallmän försäkring (AFL) fattas . Procentsatsen skallfastställas i särskild lag. Det åligger att vart femte årlägga fram förslag beträffande procentsatserna under nästföljande sju är, i denmån uttaget inte redan beslutats. Ocksåarbetsskadeförsäkringen finansieras genom arbetsgivaravgifter och avgifter frånförsäkrade med inkomst av annat förväirsarbete. Enligt 7 kap. 3 S lagen omarbetsskadeförsäkring skall avgift utgå efter procentsats som fastställs isärskild lag. Beslut om den procentsats och förvaltningskostnadsandel tillarbetsskadeförsäkringen som skall tillämpas skall fattas senastunder . skall föreslåprocentsats och förvaltningskostnadsandel för de sju följande åren, i SfU 1978/79:25 24 denmän beslut ej redan har fattats. 1den förevarande propositionen läggs fram förslag till avgiftsuttag för ATPunder . Propositionen innehåller även förslag till avgiftsuttagoch förvaltningskostnadsandel till arbetsskadeförsäkringen . Vidfastställandet av avgiftsunderiaget för arbetsgivaravgifterna beaktas enligtnuvarande regler i 19 kap. I § AFL och i andra författningar omarbetsgivaravgifter förutom summan av utgiven kontant lön endast värdet avnaturaförmåner i form av kost och bostad. Det bortses från andra naturaförmåner.Motsvarande gäller enligt regler i 3 kap. och II kap. AFL vid beräkning avarbetstagares sjukpenninggrundande och pensionsgrundande inkomst inom denallmänna försäkringen. 1propositionen föreslås att underiaget för arbetsgivarnas avgifter tillsocialförsäkringarna och näraliggande ändamål skall utsträckas till att omfattaäven naturaförmån i form av fri bil. föreslås värdet av bilförmånenbli beaktat vid beräkning av sjukpenninggrundande och pensionsgrundande inkomstför arbetstagare som åtnjutit sådan förmän. Ennärmare redogörelse för propositionens förslag i de nu berörda hänseendenalämnas nedan i samband med att utskottet prövar motioner med anknytning till dei propositionen behandlade frågorna. Förutom motioner väckta med anledning avpropositionen tar utskottet till behandling i detta betänkande upp vissamotioner som väckts under den allmänna motionstiden och vilka pä grund avsitt innehåll ansetts lämpligen böra prövas i förevarande sammanhang. 1propositionen tas även upp frågan om ATP-poäng på vissa bidrag till konstnärerm. Förutsättningen för att en ersättning skall bli pensionsgrundande förATP är att den utgör ersättning för utfört förvärvsarbete och kan hänföras tillantingen inkomst av anställning eller inkomst av annat förvärvsarbete, t. ex.rörelse. Vissa former av ersättningar som utgår till konstnärer m. fl. ärskattepliktiga som inkomst av rörelse och därmed pensionsgrundande enligt 11kap. 3 § AFL. För dessa ersättningar eriägger konstnären själv desocialförsäkringsavgifter som belöper på ersättningen, om s. k.likställighetsavtal inte har träffats. Vissa statliga bidrag till kulturelltverksamma anses vid beskattningen, om de beviljas , somperiodisk intäkt och kommer därför inte att ingå i den av konstnären bedrivnarörelsen. Till följd härav grundar bidragen inte rätt till ATP. Pågrundval av förslag av pensionskommittén i betänkandet (SOU 1977:46)Pensionsfrågor m. m. läggs i propositionen fram förslag att vissa statligabeskattade bidrag, som utgår från och konstnärsnämndentill kulturellt verksamma, skall bli pensionsgrundande för ATP. I huvudsakavses med förslaget sådana bidrag och stipendier från de nämnda organen somsyftar till att ge aktiv konstnär, författare eller annan sådan ekonomisktrygghet att han kan ägna sig åt konstnärlig eller litterärverksamhet. Enligt förslaget skall det ankomma på regeringen att i särskildordning lämna närmare föreskrifter om vilka bidrag som pä detta sätt SfU 1978/79:25 25 Propositionens förslag innebär vidare att de ifrågavarandebidragen skall grunda rätt till pension såsom inkomst av anställning enligt 11kap. 2 S AFL och att de avgifter till socialförsäkringarna m. m. som belöper påbidragen skall utges av de organ som betalar ut bidragen. Utskottethar inte funnit anledning till erinran mot de redovisade förslagen, vilka inteföranlett några motionsyrkanden, och tillstyrker därför propositionen i dennadel. Dagpenningtill värnpliktig som fullgör repetitionsutbildning beräknas i princip pä sammasätt som gäller för sjukpenning enligt AFL och är enligt 11 kap. 2 S nämnda lagpensionsgrundande för ATP såsom inkomst av anställning. Dagpenning somutbetalas till frivillig personal, som deltar i krigsförbandsövning ellersärskild övning inom det obligatoriska tjänstgöringssystemet, anses däremotenligt nuvarande regler - trots att dagpenningen är skattepliktig såsom intäktav tjänst - inte som inkomst av förvärvsarbete enligt AFL och beaktas såledesinte vid beräkningen av ATP. 1 propositionen föresläs nu att dagpenning somutgår till sådana frivilliga inom värnpliktsutbildningen vid beräkningen avpensionsgrundande inkomst skall anses som inkomst av anställning och grundarätt till pensionsförmåner från den allmänna försäkringen. Utskottethar tidigare under innevarande i sitt av godkända betänkande(SfU 1978/79:3) anfört att vissa rättviseskäl onekligen talar för att sammaregler skall gälla för värnpliktiga och frivilliga i ATP-hänseende och att detfanns anledning att göra en översyn av de berörda bestämmelserna. Utskottetbiträder propositionens förslag, som inte föranlett något motionsyrkande. Avgifter för försäkringen for tilläggspension Avgiftsuttaget för försäkringen för tilläggspensionskall som nämnts inledningsvis fastställas i särskild lag. Enligt 19 kap. 5 SAFL skall procentsatsen för avgiftsuttaget vara så avvägd att avgifterna iförening med andra tillgängliga medel förslår till bestridande avpensionsutbetalningar, förvaltningskostnader och andra utgifter som åvilarförsäkringen. Avgifterna skall även täcka behövlig fondbildning. Influtnaavgifter förs till den allmänna pensionsfonden (AP-fonden) från vilken delöpande kostnaderna för tilläggspensioneringen finansieras. Hittillshar avgiftsuttaget för ATP fastställts för fyra femårsperioder. Under denförsta ökade avgiften med en procentenhet från 3till . höjdes avgiften till 9,5 %.Genom beslut av riksdag fastställdes att avgiften för skullehöjas och därefter åriigen så att den skulle komma attutgöra för och för . Med ändring av detta beslutfastställde riksdag att ATP-avgiften för skulle SfU 1978/79:25 26 bibehållaspä nivå, dvs. ATP-avgiften fastställdes därefter genomriksdagsbeslut att utgå för och därefter höjas till10,för och till II % för samt bibehållas pä sistnämnda nivåför åren 1977-1979.1 samband med beslutet om bl. a. sänkning av denallmänna pensionsåldern beslöt - med ändring av vad som tidigarebeslutats - att avgiften fr. o. m. skulle höjas till 11,75 9é. Förslageti den nu förevarande propositionen innebär att avgiftsuttaget skall höjas med0,. Avgiften skall således enligtförslaget utgöra för är 1980, för är 1981, för är 1982,12,för är 1983 och för . 1motionen 2551 hemställer m. fl. att med avslag påpropositionen i motsvarande del fastställer ATP-avgiften för åren 1980-1984till oförändrat . Enligt motionärerna bör över huvud taget ingahöjningar av arbetsgivaravgifterna nu tillåtas med hänsyn till vikten av enförbättring av lönsamheten i näringslivet . Ettoförändrat avgiftsuttag ger, framhålls det i motionen, en fondstyrka som ärfullt tillfredsställande frän pensioneringens synpunkt. Inte heller kapitalmarknadsskälkan enligt motionärerna motivera en fondökning. Ocksåi motionen 2548 av m. fl. kritiseras den föreslagna höjningen avavgiftsuttaget. Motionärerna framhåller att den svenska ekonomin f n. inte tålhöjda arbetsgivaravgifter, varför de yrkar avslag på propositionen iförevarande del. principproposition som låg till grund för lagstiftningen om tilläggspensionering(prop. 1958 A:55) framhölls att en betydande fondering var motiverad avpensioneringens eget intresse och av samhällsekonomiska skäl. Fondmedlenskulle, med beaktande av bortfall av annat sparande, medverka till en snabbareutbyggnad av produktionsapparaten och därmed till en produktionsökning. Detframhölls också att pensionsfonden skulle möjliggöra en utjämning avkostnaderna för tilläggspensioneringen så att avgifterna för utgäende pensionerinte behövde bli så stora som de måste bli om man inte avsattenågra medel till en fond. I det sammanhanget erinrades om att antalet åldringarkunde beräknas stiga kraftigt . Denna inställning tillfondbildningen har bekräftats av i samband med tidigare beslut omavgiftsuttaget till ATP. bedömning tillgodoser det i propositionen föreslagna avgiftsuttagetdet uttalade syftet med fondbildningen. Förslaget ansluter sig till det förslagom en mera begränsad höjning (alternativ I) som lagts fram avriksförsäkringsverket. De beräkningar som verket redovisat beträffandeutvecklingen av utbetalningarna inom ATP ger - med verkets beräkningsantaganden- vid handen att vid oförändrat avgiftsuttag AP-fonden skulle vara heltförbrukad om . Avgiftsinkomsterna skulle inte längreförslå för att täcka pensionerna, varför ränteinkomsterna fick tas i anspråk.Som departementschefen framhåller visar beräkningarna på SfU 1978/79:25 27 nödvändighetenav att de långsiktiga utgiftsåtaganden som ligger i ATP-systemet uppmärksammas.Genom att i ett tidigt skede anpassa avgiftsuttaget till de mera långsiktigabehoven kan man begränsa behovet av kraftiga avgiftshöjningar längre fram itiden dä pensionsutbetalningarna börjat nå större omfattning. Utskottet kandela denna uppfattning. Med hänsyn härtill och till vad i övrigt anförs ipropositionen biträder utskottet propositionens förslag till höjning avATP-avgiften \underåren 1980-1984. Utskottet avstyrkerföljaktligen bifall till motionen 2551 och till motionen 2548, båda i Lagen om yrkesskadeförsäkring (YFL) har fr. o. m.den ersatts av lagen om arbetsskadeförsäkring (LAF). Enligt 7 kap.3 S LAF skall avgifterna till arbetsskadeförsäkringen tas ut efter en procentsatssom skall vara avvägd sä, att avgifterna tillsammans med andra tillgängligamedel täcker ersättningar enligt LAF samt ersättningar på grund av obligatoriskförsäkring enligt YFL och äldre lagstiftning samt kostnader som föranleds avbestämmelser i särskilda författningarom omreglering m. m. av ersättningar pågrund av äldre yrkesskadefall. Vidare skall avgifterna täcka förvaltningskostnaderoch behövlig fondbildning. Influtna avgifter förs till arbetsskadeförsäkringsfonden.För åren 1975-1979 har avgiftsuttaget genom särskild lag bestämts till 0,25 %av avgiftsunderiagen. Av avgiftssumman skall 1/16 anses svara motförvaltningskostnader. Propositioneninnehåller förslag att avgiftsuttaget skall fastställas till0,och att förvaltningskostnadsandelen skall utgöra 1/30 av avgiftsuttaget. Per-EricRingaby m. fl. begär i motionen 2551 att fastställer avgiften till0,. Motionärerna anser att man med hänsyn tillfonderingens syfte och fondens utveckling mäste göra ett undantag frånprincipen att inte godkänna några som helst höjningar av arbetsgivaravgifterna.Enligt motionärerna är emellertid den fondstyrka som följer med ettavgiftsuttag om tillfyllest. m. fl.yrkar däremot i motionen2548 avslag på propositionens förslag om avgiftshöjning med hänvisning till depåfrestningar som höjda arbetsgivaravgifter skulle innebära för den svenskaekonomin. Ettenhälligt utskott stod bakom besluten attarbetsskadeförsäkringen skall avgiftsfinansieras. harinneburit en försvagning av den relativa fondbehållningen. Riksförsäkringsverkethar beräknat att arbetsskadeförsäkringsfonden vid oförändrat avgiftsuttagkommer att vara helt förbrukad omkring . Vid utgången av år1984 skulle då finnas en skuld motsvarande ca 1,5 års kostnader. Med hänsynhärtill ansluter sig utskottet till departementschefens bedömning att det ärnödvändigt att höja avgiftsuttaget. SfU 1978/79:25 28 såledesbifall till motionen 2548 i förevarande del. Riksförsäkringsverketsberäkningar visar att det behövs ett avgiftsuttag på mellan 0,45 och 0,50 %enbart för att undvika en ytteriigare nedgång av fondstyrkan under perioden1980-1984. Enligt verkets uppfattning, ull vilken departementschefen anslutitsig, bör fondstyrkan inte tillåtas bli alltför låg mot bakgrund av osäkerhetenbeträffande den framtida utgiftsutvecklingen inom arbetsskadeförsäkringen. Ettavgiftsuttag om skulle ge en fondbehållning som motsvarar treårs utbetalningar och är av samma storleksordning som vid utgången av år 1977.Med hänsyn till angivna förhållanden anser utskottet att propositionens förslagom avgiftsuttag är väl avvägt och tillstyrker bifall tilldetsamma. Utskottet avstyrker således bifall till motionen 2551 i motsvarandedel. Underlagetför beräkning av arbetsgivaravgifter, m. m. Arbetsgivare, som under ett är har utgivit minst500 kr. i form av kontantbelopp, fri kost eller fri bostad till anställd, ärskyldig att eriägga arbetsgivaravgifter till socialförsäkringarna och vissaandra ändamål. Dessa avgifter skall - med vissa undantag-även eriäggas föruppdragstagare, som har utfört arbete för uppdragsgivares räkning, omersättningen för arbetet har uppgått till . Avgifternaberäknas pågrundval av vad arbetsgivaren utgivit till arbetstagarehos honom i kontant ersättning eller som naturaförmåner i form av kost ellerbostad. Däremot tas inte hänsyn till andra former av naturaförmåner. Företagsskatteberedningenkonstaterar i betänkandet (SOU 1977:86) Beskattning av företag att systemet attge olika typer av naturaförmåner i stället för höjd kontant lön lätt en alltstörre utbredning. Ett av skälen till denna utveckling anger beredningen varaatt det inte utgår några arbetsgivaravgifter på andra naturaförmåner än kostoch bostad. Företagsskatteberedningen lägger i betänkandet fram förslag attförmånen att för privat bruk fä disponera en arbetsgivaren tillhörig eller avhonom förhyrd bil skall inräknas i underlaget för uttag av arbetsgivaravgifter.För detta talar enligt beredningen också önskemålet att företagare ochanställda skall behandlas lika. Beredningen föreslår även att värdet avbilförmän skall beaktas vid beräkning av pensionsgrundande inkomst till ATP ochvid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst. Förslageni propositionen i förevarande del överensstämmer i huvudsak med företagsskatteberedningensförslag. Enligt propositionen skall värdet av bilförmånen vid beräkning avavgiftsunderiaget bestämmas enligt schablon pä grundval av genomsnittligafaktiska kostnader för innehav av bilar i olika pris- och årsklasser vid enåriig körsträcka i privat bruk om 1 . Närmare föreskrifterför värderingen bör enligt förslaget fastställas av riksförsäkringsverket.Samma schablon som vid avgiftsberäkningen skall gälla vid beräkning avsjukpenninggrundande inkomst för arbetstagare som SfU 1978/79:25 29 Beräkning av pensionsgrundande inkomst för bilförmån skall däremot iregel göras på grundval av den försäkrades taxering till statlig inkomstskatt. Idenunder den allmänna motionstiden väckta motionen 1810 av m. fl.har yrkats att beslutar att förmån i form av fri bil skall inräknas iunderiaget för uttag av arbetsgivaravgifter fr. o. m. den . Förslageti propositionen att underiaget för arbetsgivaravgifterna skall omfatta ävennaturaförmån i form av fri bil kritiseras i motionen 2548 av m.fl. och i motionen 2551 av m. fl. Motionärerna hemställer attriksdagen avslår propositionen i förevarande del. I motionen 2551 framhålls attresultatet av beredningen inom av pensionskommitténs förslagtill ändringar av reglerna för ATP bör avvaktas innan ställning tas till det nuframlagda förslaget. Utskottetdelar departementschefens uppfattning att avgiftssystemet bör utformas pä ettsådant sätt att avgiftsskyldigheten sä långt det är möjligt görs oberoende avvalet av företagsform. Det framlagda förslaget tillgodoser detta önskemål.Utskottet kan också instämma med departementschefen att det ärotillfredsställande att arbetsgivare kan erhålla en avgiftslindring endastdärför att naturaförmån i form av fri eller delvis fri bil utges i stället förkontant lön. Utskottet tillstyrker således såväl den föreslagna utvidgningen avavgiftsunderiaget för beräkning av arbetsgivaravgifterna till att omfatta ävenbilförmän som förslaget att värdet av bilförmånen skall beaktas vid beräkningav pensionsgrundande och sjukpenninggrundande inkomst för försäkrad somåtnjutit sådan förmån. Mot de tekniska lösningar som valts för beräkning avbilförmåns värde pä avgifts- och förmånssidan har utskottet inte funnitanledning till erinran. Det anförda innebär att utskottet avstyrker bifall tillmotionerna 2551 och 2548 i motsvarande delar. Genompropositionens förslag tillgodoses syftet med motionen 1810 såvitt gällerutvidgning av underiaget för uttag av arbetsgivaravgifter. De nya reglernakommer som nämnts att äga tillämpning såväl vid fastställande avarbetsgivaravgifter som vid beräkning av sjukpenninggrundande ochpensionsgrundande inkomst. Av administrativa skäl är det därför lämpligt attreglerna träder i kraft . Med hänsyn härtill avstyrkerutskottet bifall till yrkandet i motionen 1810om att reglerna skall träda ikraft redan den . Utskottetbehandlar i detta sammanhang den under den allmänna motionstiden väcktamotionen 1230av m. fl., vari yrkas att hosregeringen begär förslag som befriar arbetsgivare från att erläggasocialförsäkringsavgifter till sjukförsäkringen och folkpensioneringen förarbetstagare som fyllt . motionen aktualiserade frågan har behandlats av socialförsäkringsutskotteti betänkandet SfU 1978/79:10. Utskottet hänvisar till detta betänkande, somgodkänts av . I betänkandet har utskottet lämnat SfU 1978/79:25 30 enredogörelse för frågans tidigare behandling och framhållit alt pensionskommitténlagt fram förslag om att avgifter för arbetstagare och av egenföretagare skallerläggas t. o. m. det är då de uppnår . Utskottet erinrade om attpensionskommitténs betänkande hade remissbehandlats och övervägdes inomregeringskansliet samt att en proposition om avgiftsfrågor hade aviserats redantill slutet av /78. Med hänsyn härtill ansåg utskottet attregeringens förslag borde avvaktas innan motionen föranledde någon riksdagensåtgärd. Ocksåtill i vår har regeringen aviserat en proposition om ändrade regler försocialförsäkringsavgifter m. m. 1 propositionen 1978/79:202 har regeringenemellertid anmält att beredningen av pensionskommitténs förslag tillenhetligare avgiftsregler och andra återstående frågor alltjämt pågår inomregeringskansliet. Chefen för uttalar att han avser attåterkomma till dessa frågor i annat sammanhang. Med hänsyn härtill anserutskottet fortfarande att resultatet av beredningen i böravvaktas innan ställning tas till yrkandet i förevarande motion. villutskottet dock understryka det angelägna i att den i motionen aktualiseradefrågan fär en slutgiltig lösning. Med det anfördaavstyrker utskottet bifall till motionen 1230. Debiteringav arbetsgivaravgifter, m. m. Bestämmelser om debitering och uppbörd av arbetsgivaravgifterfinns i lagen om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen om allmän försäkring,m. (AVGL). Arbetsgivare, som gett ut lön med minst 5(X) kr.till någon hos honom anställd arbetstagare, är enligt 5 S AVGL skyldig attnästföljande år lämna arbetsgivaruppgift till ledning för riksförsäkringsverketsberäkning av avgiftsunderlag. Arbetsgivaruppgifterna skall i regel lämnas i tväexemplar till lokal skattemyndighet före utgången av januari månad året nästefter utgiftsåret. På ansökan av arbetsgivare, som visar att han till följd avsärskilda omständigheter inte kan lämna uppgift inom föreskriven tid, kananstånd med avlämnande av uppgiften beviljas. Om arbetsgivare underiåter attavlämna arbetsgivaruppgift inom föreskriven tid, utgår enligt 44 S AVGLförseningsavgift av den fastställda arbetsgivaravgiften, dockhögst med . 1 vissa särskilda fall kan förseningsavgiften dock efterges. Tillledning för den äriiga inkomsttaxeringen skall arbetsgivare utan anmaning lämnakontrolluppgift beträffande lön som han utbetalat föregående år. Enligt 37 §taxeringslagen skall kontrolluppgift avlämnas till lokal skattemyndighet senastden under taxeringsåret. Kontrolluppgiften skall avfattas påblankett enligt särskilt formulär. under taxeringsåretskall vidare den som har att avlämna kontrolluppgift till inkomsttagarenöversända uppgift med de upplysningar som lämnas i kontrolluppgiften. SfU 1978/79:25 31 1 den med anledning av propositionen väcktamotionen 2552 av begärs en utredning av möjligheterna att samordnaarbetsgivarnas uppgifts-lämnande avseende de anställdas löner och andraförmåner. Motionären anseratt kontrolluppgifterna till ledning för den äriigainkomsttaxeringen bör kunna komma till användning även som arbetsgivaruppgifteroch som underlag för viss lönestatistik och de försäkringar somarbetsmarknadens parter träffat avtal om. Enligt motionären skulle det vara möjigtatt radikalt minska arbetsgivarnas uppgiftslämnande, om informationen päkontrolluppgifterna används rationellt och samordnat mellan flera myndigheter. Denfråga som aktualiseras i motionen 2552 har berörts inom ramen för detutredningsarbete som bedrivs inom statskontoret och () för att rationalisera skatteadministrationen. Frågan har tagitsupp bl. a. i (1977:4) Uppbörd av direkt skatt-arbetsformer m. m. I rapporten framhålls att kontrolluppgiften har fleraberöringspunkter med debitering och kontroll av arbetsgivaravgifter. Underutredningsarbetet hade undersökts möjligheterna att gemensamt utnyttjamaterialet i kontrolluppgiften för såväl skatte- som avgiftsområdet. Utredningenfinner det emellertid inte meningsfullt att med dagens komplicerade materiellaregler för avgiftsdebitering söka nä någon högre grad av samordning. a.bör enligt resultatet av det förslag till enhetligare regler förberäkning av socialförsäkringsavgifter som lagts fram av pensionskommittén ibetänkandet (SOU 1977:46) Pensionsfrågor m. m. avvaktas innan frågan övervägsytteriigare. Också frågan om kontrolluppgift som statistikunderiag diskuteras irapporten. Fråganom kontrolluppgiftens användning har även berörts av chefen förbudgetdepartementet i propositionerna 1977/78:181 om ny taxeringsorganisationi första instans m. m. och 1978/79:161 om ändring i uppbördsförfarandet enligtuppbördslagen (1953:272). Budgetministern har därvid beträffande kontrolluppgiftensanvändning inte bara vid inkomsttaxeringen utan även för arbetsgivaravgifter m.m. bl. a. uttalat att en samordning i dessa hänseenden givetvis är av stortvärde. Beslut i frågan kräver emellertid ytteriigare underiag, ochbudgetministern avser därför att ta upp den i ett senare sammanhang. Ipropositionen 1978/79:100 Bilaga 10 har vidare upplysts att statistiskacentralbyrån har fått i uppdrag att se över formerna för inhämtande av den s.k. lönesummestatistiken. En utgångspunkt bör, framhålls det i propositionen,vara att arbetsgivarna inte skall behöva redovisa lönesummor både till SCB ochskattemyndigheterna.