bet · G201SoU33 · 1978-12-31 00:00:00 — a. representanterför styrelsen, arbetsmarknadens parter och arbetarskyddsfonden. Frågan om ett fackligt arbetsmiljöinsiilul hardiskuterats av i samband med lillkomslen av arbelarskyddsfonden (SfU1971:17) och i samband med delreformen av arbeiarskyddslagstiftningen (SoU 1973:25). ansåg att det inte var lämpligtall fattade beslut som innebar att den fackliga rörelsen ålades altstarta och driva ett sådant institut utan alt del torde få bli fackföreningsrörelsensegen sak att fatta beslutet härom. Frågan har även behandlats av år1977 (AU 1976/77:21). hänvisade då bl. a. till den av arbelarskyddsfondenunderstödda forskningen på arbetsmiljöområdet. SoU 1978/79:33 10 höllsdärvid alt företrädare för arbetstagarsidan ingår i fondens styrelse. Även isamband med antagandet av arbelsmiljölagen fanns yrkande från vänsterpartietkommunisterna om att skulle uttala sitt stöd för inrättandet av ettfackligt arbetsmiljöinsiilul. Utskottet ansåg i betänkandet SoU 1977/78:1 (s.27) all vad tidigare uttalat i frågan fortfarande ägde giltighet. (U 1972:02) behandlade i betänkandet (SOU 1977:52) Forskningspolitik frågan omlöntagarorganisationernas forskningsbehov. Utredningen (s. 298) avvisadetanken på att de tre stora löntagarorganisationerna bildade etl gemensamtorgan för forsknings- och utvecklingsfrågor som erhöll ett samlat statsbidrag.Enligt utredningen borde i stället en strävan vara att inom ramen förexisterande forskningsorgan tillgodose de uppenbara behov av slöd somföreligger för olika intressentgrupperatt få sina forskningsbehov förankradebland de aktiva forskarna. Utredningen föreslog därför attlöntagarorganisationernas möjlighet att initiera forskning skulle förbättrasgenom ökad representation i sektoriella forskningsorgan och genom särskill stödtill forskningsinitiering förmedlat via . Ipropositionen 1978/79:119 om vissa frågor rörande forskning ochforskarutbildning föreslås på grundval av forskningsrådsulredningens betänkandevissa åtgärder för alt förbättra planeringen inom forskningsområdet.Arbetstagarorganisationerna föreslås få ökal inflytande över beslul i forskningsfrågor.Arbetstagarorganisationerna skall således vara företrädda inom bl. a. styrelsenför teknisk ulveckling (STU)och i styrelserna för (branschforskningsinstitulen). Arbetstagarorganisationernasmöjligheter all la initiativ lill forskning skall förbättras genom alt högst 5milj. ur arbelarskyddsfonden får disponeras för slöd till detta. Vid föregående års behandladesocialförsäkringsutskoltel en motion om att del skulle utredas hur samhälletkan underiälta anskaffandet av glasögon för bl. a. personer i behov avarbetsglasögon. Socialförsäkringsutskoltel avstyrkte motionen och anförde isitt av godkända belänkande (SfU 1977/78:25 rskr 249) bl. a. följande: har på skäl som redovisats i inledningenlill delta belänkande vid etl flertal lillfällen avslagil molioner såväl om enulvidgning av rällen lill ersällning som avdrag vid laxeringen för glasögon. Deskäl som därvid åberopat äger enligt utskottets uppfattning alltjämtgiltighet. Vad särskilt angår kostnader för glasögon för arbeisverksammapersoner vill utskottet erinra om att det, i den mån sådana är all hänföra lillskyddsglasögon, åvilar arbetsgivaren all tillhandahålla dem. Utskottet harockså erfarit att arbetsgivarna i stor utsträckning åtagit sig att ersättakostnader för glasögon som skadats på grund av arbetsförhållanden. SoU 1978/79:33 11 Den trädde arbetarskyddsstyrelsensanvisning nr 136 Avläsning av bildskärmar i kraft. Enligt den skallarbetsgivaren tillhandahålla särskill utprovade glasögon om den anställde harbrytningsfel och får synbesvär vid bildskärmsarbete och om det inle är möjligtall flytta bildskärmen så all besvären upphör. Normerför högsta tillåtna tyngd vid lyft Arbetarskyddssiyrelsen häri inlett enbred kartläggning av flera lunga arbeten för att få underlag förrekommendationer och föreskrifter för lyft. Man studerar bl. a. sjukvården ochtransportarbeten. En rapport har publicerats om den fysiskp ansträngningen vidsophämtning i vilken man kommit fram till rekommendationerom maximering avvikten på manuellt hanterade bördor. Vidden arbelsfysiologiska enheten i är verksamheten centrerad kringkraftergonomiska frågeställningar, framför allt belastningen av muskler ochleder vid olika arbetsställningar och rörelser. a. pågår projekt som syftarlill alt ta fram kriterier för toleransgränser för muskelbelastning vid bl. a.hantering av lätta och medellunga bördor. Vid arbelsfysiologiska enheten iStockholm pågår ett forskningsprojekt om fysiologisk anpassning vid tungt lyft-och bärningsarbele. Arbetsmiljölagen gäller i princip allt praktisktoch teoretiskt arbete som utförs under utbildning. Lagen omfattar dock inteelev i lägre årskurs än årskurs 7 i eller motsvarande. I övrigtlikställs den som genomgår utbildning med arbetstagare vid tillämpning avlagens bestämmelser om arbetsmiljöns beskaffenhet, allmänna skyldigheter,farligt arbete av minderårig, tillsyn, sanktionssysiem och fullföljd av talan.Den allmänna regeln i 3 kap. 1 § arbelsmiljölagen att arbetsgivare ocharbetstagare skall samverka för att åstadkomma en god arbetsmiljö gäller ocksåpå elevområdet. Samverkansreglerna i 6 kap. arbetsmiljölagen om skyddsombud ochskyddskommittéer gäller dock inte för eleverna. Vidlillkomslen av arbetsmiljölagen anförde socialutskottet bl. a. följande ibetänkandet SoU 1977/78:1 (s. 15-16). Utskottet anser all del finns anledning att göraviss åtskillnad mellan äldre och yngre elever när del gällersamverkansreglerna. Utvecklingen på utbildningsområdet harmedfört alt antalet vuxna elever ökal avsevärt. Många av dessa, t, ex. inomarbetsmarknadsutbildningen, s. k. AMU-elever, har lång erfarenhet avarbetslivet och finner det självklart att skyddsarbetet skall bedrivas på sammasätt som i arbetslivet. Även utskottet anser all starkaskäl talar för att samverkansreglerna i dessa fall skall tillämpas fullt ut.Ulskollet delar departementschefens SoU 1978/79:33 12 uppfattningatt man beträffande AML:s tillämpning inte bör göra någon åtskillnad mellanelever som genomgår teoretisk utbildning och elever som genomgår praktiskutbildning. Man bör därför enligt utskottets mening överväga alt i principtillämpa samverkansreglerna beträffande alla vuxna elever, dvs, inomhögskoleområdet saml inom den kommunala och statliga vuxenutbildningen. Även ipropositionen framförs denna uppfattning (s, 202). Departementschefen anförattchefen för och statsrådet kommer att föreslåregeringen all uppdra åt och universitets- och högskoleämbetetatt tillsammans med arbetarskyddssiyrelsen och arbetsmarknadens parter närmareutreda dessa frågor. Utskottet utgår därvid från all vad utskottet ovan anförtkommer att beaktas i utredningsarbetet. och universitets- och högskoleämbetethar erhållit regeringens uppdrag att utreda frågan om elevernasmedverkan i arbetet med skolans arbetsmiljö. Enligt 2 kap. 4 § arbelsmiljölagen skall luft-,ljud- och ljusförhållanden och övriga arbelshygieniska förhållanden varatillfredsställande. Arbetarskyddssiyrelsenhäri utgell anvisningar (A 1976:110) Buller i arbetslivet. Arbetepågår inom arbetarskyddssiyrelsen med att utarbeta nya föreskrifter omIjudförhållanden. Arbetet har hög prioritet. har ansvarat för arbetet i branschvis sammansattaarbetsgrupper som utarbetat branschfoldrar med information om vilka tekniskaåtgärder man kan vidta för att minska buller. Till materialet hör också enallmän folder om buller saml en handbok om bullerbekämpning. Materialet harsänts ul lill skyddsombud, arbetsgivare och andra berörda i olika branscher, 1etl antal regionvisa konferenser har materialet presenterats. Ca250 000 personer beräknas ha deltagit i studiecirkeln Bättre arbetsmiljö. blev vidareulbildningsmaierial om buller färdigt. har belydande insatser gjorts föralt förbättra arbeismil-jöförhållandena på arbetsplatserna. En rad reformer hargenomförts för att förstärka arbetarskyddet och ge arbetstagarna möjlighet altpåverka förhållandena på arbetsplatserna. Reformerna har avsett såväl denlagstiftning och organisation som fordras för all skapa tillfredsställandearbeismiljöförhållan-den som insatser för utbildning och information. En nyarbelsmiljölag har trätt i kraft . Inom arbelsmiljölagens ramryms åtgärder mot alla slag av hälso- och säkerhetsrisker som anknyter lillarbetsmiljön. Lagen är uppbyggd som en ramlag med allmänt hållna bestämmelser.Dess materiella innehåll kommer i hög grad att bestämmas av de föreskrifter somarbetar- SoU 1978/79:33 13 Inom arbetarskyddssiyrelsen pågår elt intensivt arbete med att tafram nya föreskrifter och föreskrifter med ändringar av lidigare utgivnaanvisningar. Med anledning härav har arbetarskyddssiyrelsen tillförts ökaderesurser. Informationenom den nya arbetsmiljölagstiftningen har nått ut till ett stort antalmänniskor. har i samråd med arbetsmarknadens parteroch andra intressenter bedrivit en omfattande informationskampanj kring dennya lagen. Fr,o, m. kommer förbättrad statistik som underlag för bl, a, forskning,föreskriftsarbeie och fällverksamhet att tas fram ur det nyainformationssystemet för arbetsskador, Idet följande behandlar utskollel i skilda avsnitt de i motionerna upptagnaspörsmålen. Utskottet vill redan här framhålla att ett flertal av motionärernasönskemål har prövats av , bl. a. isamband med de i prop. 1976/77:149 framlagda förslagen lill arbetsmiljölag m.m. Översättningarav skyddsanvisningar m. m. I motionen 1978/79:605 hävdas all åtgärder börvidtas för att olika skyddsanvisningar skall översättas lill de vanligasteinvandrarspråken. Kostnaden bör bestridas med medel ur arbelarskyddsfonden. Deninformationskampanj som bedrevs kring den nya arbetsmiljölagen riktade sigockså lill invandrarna. Informationen publicerades på fem olika språk. Under desenaste åren har arbetarskyddsstyrelsen gett ul lättlästa sammandrag avstyrelsens författningar, s. k. pop-anvisningar. Totalt har 46 pop-anvisningargetts ut på främmande språk. Arbetarskyddssiyrelsen har för nästa budgetärbeviljats en ökning av anslaget till information m. m. på arbetarskyddetsområde. Det kan således förutsättas att arbetarskyddssiyrelsen fortlöpandebevakar invandrarnas behov av information i arbelarskyddsfrågor. Fråganom översättning av skyddsanvisningar har tidigare och senast i oktober 1978behandlats av (SoU 1978/79:11). 1 sitt av godkändabetänkande framhöll utskollel all översätiningsverksamhei givetvis inte fårersätta nödvändig undervisning i svenska språket och att kännedom om svenskaspråket är den bästa garantin för alt en invandrare skall kunna arbeta undersäkra förhållanden på sin arbetsplats. anförde också alt delknappast är realistiskt alt tänka sig alt man översätter alla förekommandeskyddsanvisningartilldeolikainvandrarspråken. Som en mer framkomlig väg pekades på möjligheten att begagnaelt särskill iniroduklionsförfarande för utländska arbetstagare. Vadriksdagen sålunda lidigare uttalat äger enligt utskottets mening fortfarandegiltighet. Med hänsyn härtill och då fortlöpande insatser görs på SoU 1978/79:33 14 områdetanser utskottet all motionen 1978/79:605 inte påkallar någon riksdagensåtgärd. I motionen 1978/79:792 yrkandet 1 föreslås att denlokala fackföreningen får vetorätt angående löneformen vid arbeten som ärförenade med olycksfallsrisk och att bestämmelser härom införs iarbetsmiljölagen. Socialutskottetbehandlade etl motionsyrkande kommunisterna omall den lokala fackföreningen skulle tillerkännas vetorätt i arbeismiljöfrågori vad avsåg bl. a. ackords- och preslationsarbete. Utskottet avstyrkte i sittav godkända belänkande (SoU 1977/78:1 s. 53) yrkandet underhänvisning till vad utskottet i betänkandet anfört om de grundläggandeprinciperna för skyddsarbetet. Ulskollet hade i angivna hänseende (s. 18)anfört alt arbetsgivare och arbetstagare i samförstånd borde söka åstadkomma entillfredsställande arbetsmiljö och att den metod kommunisternaanvisade stod i motsats lill den för arbetsmiljölagstiftningen grundläggandeprincipen om samverkan. Utskottetanser alt dessa synpunkter fortfarande äger giltighet. Samverkan mellanarbetstagare och arbetsgivare är en förutsättning för ett framgångsriktskyddsarbete. Arbetsgivare och arbetstagare bör i samförstånd och med avvägningav de olika intressen som måste beaktas gemensamt söka åstadkomma entillfredsställande arbetsmiljö. Utskottet vill också erinra om alt skyddsombudoch arbetstagare i vissa i arbetsmiljölagen närmare angivna fall kan avbrytafariigt arbete. Utskottet avstyrker på grund av det anförda motionen1978/79:792 yrkandet 1. Imotionen 1978/79:792 yrkandet 6 föreslås alt den lokala fackföreningen istället för yrkesinspektionen skall besluta om när arbetet kan återupptas efterdel att skyddsombud stoppat arbetet på gmnd av fara. Riksdagenhar på skäl som redovisats i ett föregående avsnitt av detta betänkande (s, 6)lidigare avslagil likalydande motionsyrkanden (SoU 1973:25 s. 45 och SoU1977/78:1 s. 57). Utskottet har därvid hänvisat till dels den principiellainställningen att parterna på jämställd grund skull samarbeta iarbelarskyddsfrågor, dels principen alt del inom arbetarskyddslagsiift-ningensram ytterst ankommer på arbetarskyddssiyrelsen och yrkesinspektionenatt avgöravilka krav som från skyddssynpunkt bör ställas på arbetsmiljön. Dessa skäl ägerenligt utskottets uppfattning alltjämt giltighet. På grund av det anfördaavstyrker utskottet motionen 1978/79:792 i här aktuell del (yrkandet 6). SoU 1978/79:33 15 Sammansättningen av arbetarskyddsstyrelsens verksstyrelse och yrkesinspektionsnämnderna I motionen 1978/79:792 yrkandet 4 föreslås allrepresentanter för arbetsgivarparten utesluts från beslutsrätt iarbetarskyddsstyrelsen och att de fackliga representanterna får kvalificeradmajoritet i såväl arbetarskyddsstyrelsens verksstyrelse somyrkesinspektionsnämnderna. anfört bygger del lokala f'yddsarbeiei på samverkan mellan arbetstagare och arbetsgivare. Dennaprincipär utgångspunkten också för tillsynsorganens arbete, och arbetslagar-och arbetsgivarinlressena har därför getts i stort sett lika tyngd iarbetarskyddsstyrelsens verksstyrelse och i yrkesinspektionsnämnderna. Vidtillkomsten av arbetsmiljölagen framhölls (prop. 1976/77:149 s.351)viklen avatt myndigheternas avgöranden omfattas med förtroende av alla dem som berörs.Detta skulle bäst åstadkommas genom all man inte gav någon sida markeradövervikt vad gäller representationen. Utskottet finner inle skäl lill all nufrångå denna uppfattning (se även SoU 1978/79:11 s. 11). Utskottet vill ocksåånyo framhålla att ett förtroendefullt samarbete mellan arbetstagare ocharbetsgivare är en förutsättning för att arbetet med att skapa en godarbetsmiljö skall bli framgångsrikt. Utskottet avstyrker på grund av delanförda motionen 1978/79:792 yrkandet 4. I motionen 1978/79:792 yrkandet 3 föreslås altminst en liofaldig säkerhetsmarginal skall tillämpas vid fastställande avhygieniska gränsvärden utgående från lägsta kända nivå som misstänks ge akuteller kronisk skadlig påverkan saml all den preciserade dokumentationen bakomvarje gränsvärde offentliggörs. Somredovisats i etl lidigareavsnilt av detta betänkande (s. 3) är syftet medsystemet med gränsvärden alt förebygga att arbetslagarna på arbetsplatsenutsätts för skadlig eller besvärande påverkan. Fastställandet av gränsvärdenbygger huvudsakligen på vetenskapliga överväganden av främst medicinsk natur.Anvisningarna med hygieniska gränsvärden revideras fortlöpande i takt med detvid varje tidpunkt föreliggande vetenskapliga underlaget. En reviderad upplagaav arbetarskyddsstyrelsens anvisningar om hygieniska gränsvärden (nr 100)trädde sålunda i kraft den Ijanuari 1979. Arbetarskydds-styrelsen avser all geut en ny reviderad gränsvärdeslisla . Socialutskottetframhöll vid lillkomslen av arbelsmiljölagen att det kunde förutsättas all kravfrån bl. a. de fackliga organisationerna skulle uppmärksammas avarbetarskyddsstyrelsen i arbetet med gränsviirdeslisian. Utskollel förutsätterall det av motionärerna nu framförda kravet kommer att uppmärksammas avarbetarskyddssiyrelsen vid arbetet med revidering av gränsvärdeslisian ochprövas mot de vid tillkomsten av arbelsmiljölagen SoU 1978/79:33 16 uppdragnariktlinjerna för arbetet. Med hänvisning till del anförda avstyrker utskottetmotionen /79:792 yrkandet 3 i här aktuell del. Beträffandefrågan om dokumentation vill utskottet erinra om alt (SoU1978/79:14, rskr 31) behandlade en motion om informalionrörande arbetsmiljöriskerna. Ulskollet konslalerade all del på många hållpågick akliviieler för all förbällra faktamaterialet omarbelsmil-jöforskningen. Olika informationssystem finns redan ellerär underuppbyggnad. Utskottet ansåg det dock vara viktigt att ett organ har ettövergripande och samordnande ansvar såväl för bevakning av inkommandeinformalion som för dokumentationsverksamheten. En annan viktig fråga är hurman på bästa sätt skall sprida den dokumenterade och sammanställda forskningsinformationensåväl lill de skyddsansvariga på olika nivåer som direkt till de anställda.Enligt utskottet syntes en väl kvalificerad bevakning och informationsspridningsvår att genomföra utan en föregående översyn av de på många håll pågåendeaktiviteterna på informationsområdet. De i motionen aktualiserade frågornaborde enligt utskottet göras till föremål för en utredning. Vad utskottetsålunda anfört gavs regeringen lill känna. Ärendet är f n. beroende avregeringens prövning. Fråganom spridning av den dokumentation som ligger bakom gränsvärdena är enligtutskottets mening en fråga som bör behandlas inom ramen för den utredning somriksdagen begärt. Resultatet av utredningen bör avvaktas. Utskottet avstyrkersåledes motionen 1978/79:792 yrkandet 3 i motsvarande del. 1 motionen 1978/79:792 yrkandet 7 yrkas attarbetarskyddssiyrelsen skyndsamt skall utarbeta föreskrifter om kraven på denpsykosociala arbetsmiljön. Arbetarskyddssiyrelsenhar inlett en ökad satsning på psykosociala frågor. Styrelsens målsättning äralt psykiska och sociala aspekter skall bevakas i allt föreskriftsarbete. I detpågående arbetet med att ta fram föreskrifter om minderåriga och om ensamarbetelas sålunda hänsyn lill de psykosociala aspekterna på arbetsmiljöförhållandena.Generella råd och anvisningar rörande arbetsmiljöns psykiska och socialaaspekter är under utarbetande och beräknas bli färdiga vid årsskiftet1979-1980. Molionsyrkandel är därför enligt utskottets mening tillgodosett ochpåkallar inte någon åtgä.d. I motionen 1978/79:792 yrkandet 8 yrkas att allaanställda skall få obligatorisk lillgång lill företagshälsovård fr, o. m. 1985samt ati företagshälsovården samordnas med landstingens verksamhei och altföretagshälsovårdens personal anställs via landstingen men ansvarar för enkommitté som är SoU 1978/79:33 17 lillsin majoritet sammansatt av fackföreningsmedlemmar utsedda av de lokalafackorganisationerna. 1det av godkända betänkandet SoU 1977/78:1 (s. 40) slog utskottet faslall målet för utbyggnaden av företagshälsovården bör vara all alla löntagareskall ha tillgång till förelagshälsovård. Utskollel ansåg vidare all del intekan eller bör anges någon exakt tidpunkt då målel skall vara uppnått. Utskottetvidhåller denna uppfattning och vill i övrigt hänvisa lillföretagshälsovårdsutredningens (A 1976:01) pågående arbete. Enligt utredningensdirektiv bör utbyggnaden av företagshälsovården liksom nu ske påfrivilligheiens väg och frågor om dess innehåll m. m. regleras genom avtal ochöverenskommelser mellan arbetsmarknadens parter. Utskottet vill också hanvisalill alt frågan om förelagshälsovården också skall uppmärksammas av hälso- ochsjukvårdsutredningen (S 1975:04). ovan angivna utskotlsbeiänkandet, i vilket behandlades regeringens förslagtill arbetsmiljölag, logs också upp frågan om förelagshälsovårdens organisation(betänkande s. 41). Utskottet avstyrkte ett motionsyrkande av i huvudsak sammainnehåll som det nu aktuella yrkandet i huvudmannaskapsfrågan. Utskottethänvisade till att de nuvarande organisationsformerna för företagshälsovårdenhar sin grund i avtal mellan arbetsmarknadens parter och lill attorganisationsformerna är väl förenliga med del synsätt som präglar reglerna iarbetsmiljölagen om ansvaret för skyddsverksamheten i företagen. Vid sinbedömning beaktade utskollel att del i direktiven för företagshälsovårdsutredningenunderstryks bl. a. att det är viktigt all samverkan kommer lill Slånd mellanden allmänna hälso- och sjukvården samt arbetarskyddet då det gäller frågan omtillgodoseendet av sjukvård; i direktiven anges att behovet av sjukvård istörsta möjliga utsträckning bör tillgodoses inom den offentligaprimärsjukvården. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att det i ennyligen framlagd proposition, 1978/79:133, bl. a. föreslås att riksdagengodkänner ett avtal som slutits mellan och destatsanställdas organisationer om riktlinjer för organisation m. m. för statligföretagshälsovård. Avtalet innebären snabbare utbyggnadstakt av den statligaföretagshälsovården. Enligt avtalet skall ett nytt organ benämnt Staishälsansvara för företagshälsovård förde statsanställda. Slatshälsan skall ledas av enstyrelse i vilken arbetstagarorganisationerna utser de flesta ledamöterna. Ienlighet med del anförda avstyrker utskottet motionen 1978/79:792 yrkandet 8. Idelta sammanhang lar utskottet även upp yrkandet 11 i motionen 1978/79:792, ivilken även föreslås all kraftigt utvidgade och förlängda kurser skall erbjudasföretagshälsovårdens personalkategorier. I sitt av godkändabetänkande SoU 1978/79:17 (s. 6) uttalade utskottet attdet finns skäl att anta att utbildningen i företagshälsovård och i andraarbetsmiljöfrågor ökar i den takt som f n. är möjlig med hänsyn bl. a. tillrekryleringsmöjlighelerna. Utskottet framhöll också all företagshälsovårdsutredningenenligt sina direktiv skall ta upp frågan om omfattningen av SoU 1978/79:33 18 utbildning för personal lill företagshälsovården. Med hänsyn lill vad utskottetsåledes uttalat avstyrks motionen 1978/79:792 yrkandet Imotionen 1978/79:792 yrkandet 10 föreslås att enutredning tillsätts föratt planera högskoleanknulen utbildning för skyddsombudpå betald arbetstid. Fråganom vem som skall ha ansvaret för utbildningen av skyddsombud diskuteradesutförligt vid genomförandet av delreform av arbeiarskyddslagstiftningen.I enlighet med starka önskemål från LO och TCO infördes en bestämmelse iarbetarskyddslagen all arbetsgivare och arbetstagare gemensamt svarar för attskyddsombud får erforderlig utbildning. Bestämmelsen överfördes oförändradtill arbelsmiljölagen (6 kap. 4 S sista stycket). Genomavtal mellan arbetsmarknadens parter har en rad frågor kringskyddsombudsulbildningen fåll sin lösning för stora delar av arbetsmarknaden.På grundval av avtalet har en omfattande skyddsombudsutbildning kommit lillstånd med målsättningen all alla skyddsombud skall ha genomgått grundkursenBättre arbetsmiljö. För samordning av utbildningsverksamheten och för att angeriktlinjer för utbildningens innehåll m. m. finns en centralulbildningsdelegalion som är knuten lill arbetarskyddsstyrelsen. 1delegationen ingår bl. a. representanter för arbetsmarknadens parter ocharbelarskyddsfonden. Arbetarskyddsstyrelsenanordnar åriigen med ekonomiskt slöd från arbetarskyddsfonden en kurs iarbetarskyddsfrågor för kvalificerade skyddsombud. Av deltagarna krävs vissgrundläggande arbeismiljöutbildning och god erfarenhet i arbetarskyddsfrågor.De är i allmänhet verksamma som skyddsombud, huvudskyddsombud eller regionalaskyddsombud. En systematisk utvärdering av kursen har skett. Utvärderingenvisade att etl myckel begränsat antal skyddsombud har behov av en sådanmera omfattande utbildning som kursen avser. Mot bakgrund härav anordnas endasten kurs , och antalet deltagare i varje kurs begränsas lill 25-30. För år1979 planeras en kurs för 30 kvalificerade skyddsombud. Utskottetär med hänsyn till del anförda inle övertygat om att det föreligger något behovav en sådan utredning som motionärerna efterlyser.