bet · G201FiU35 · 1978-12-31 00:00:00 — Också för /80 börbidrag enligt nuvarande regler få beviljas inom en ram av denna storlek. Förutbetalningarna från anslaget under nästa budgetår beräknar chefen förjordbruksdepartementet ett medelsbehov av 100 milj. kr. Idetta sammanhang behandlar utskottet motionema 2351 av m. fl. (c) i vad avseryrkandet 2 vari hemställs att beslutar uttala att övergångstiden,under vilken stats- FiU 1978/79: 35 58 jbidragutgår för avloppsreningsverk, utsträcks till på sätt somangivits i motionen, 2371 av m. fl. (s) i vad avser yrkandet4 vari hemställs att beslutar avslå regeringens förslag om attstatsbidraget till kommunala avloppsanläggningar skall upphöra att gälla frånden . Jordbruksutskottethar i yttrandet JoU 1978/79: 3 y för sin del ifrågasatt om det inte är förtidigt att avveckla förevarande statsbidragsform. I yttrandet anförjordbruksutskottet bl. a. följande: Som även anförs i propositionen har mycket omfattande insatser gjorts när det gäller denkommunala avloppsreningen. har i en rapport till regeringenberäknat investeringskostnaderna för kommunala reningsverk till ca 4,1 miljarderkr. Till dessa investeringar har ca 1,6 miljarder kr.utgått i statsbidrag. Den kommunala avloppsreningen har därmed utgjort enbetydande del av de totala insatserna inom miljövården i vårt land under dennaperiod. Utbyggnaden har resulterat i att en mycket stor del avtätortsbefolkningen nu bor i orter med reningsverk med tillfredsställandereningsgrad. Av den utredning som på regeringens uppdraggjort framgår emellertid att betydande investeringar för den kommunalaavloppsreningen behöver göras också under den kommande tioårsperioden.Naturvårdsverket har beräknat investeringsbehovet för att alla tätorter skalluppnå de reningskrav som normalt ställs till ca . föreslår att statsbidrag enligt i huvudsaksamma principer som f. n. skall utgå , varefterbidragssystemet skall kunna avvecklas. Utskottetdelar uppfattning att statsbidrag enligt nuvarande principerbör kunna utgå under ytterligare framöver. Om detta statsbidragtas bort i nuvarande utbyggnadsskede kommer möjligheterna till fortsattutbyggnad av avloppsreningen att försämras, som påfrestningarna påvissa kommuners ekonomi blir stora. Regeringensställningstagande grundas bl. a. på förslag av () iyttrande över rörande bidragsgivningen till kommunalaavloppsreningsverk. RRV framhåller att flera faktorer gjort att bidragetsstimulanseffekt nu har tenderat att minska. Förutom det förhållandet att kravenvid prövningen enligt miljöskyddslagen successivt har skärpts till den nivåsom ger högsta bidragsprocent nämns att kostnadsutvecklingen medfört att, ivarje fall för de större reningsverken, bidragets andel av de verkligainvesteringskostnaderna alltmer minskat. Utskottet finner för sin del dettaresonemang inte tillräckligt övertygande för att motivera den förordadeavvecklingen av det nuvarande bidragssystemet. Kvar står ju alltjämt denstimulanseffekt som förevarande speciella bidragsmöjligheter i sig innebär. EnligtKEU 76:s bedömning skulle vissa finansiella problem kunna uppkomma omkommunerna vid utbyggnaden av avloppsreningsverk FiU 1978/79: 35 59 intefick täckning för den del av kostnaderna som motsvaras av det statligainvesteringsbidraget. Hela finansieringen skulle då ske på samma sätt som nusker för den icke statsbidragsberättigade delen. Detta skulle innebära att ävenkostnader motsvarande nuvarande bidragsandel finansieras med hjälp av låneller av kommunala medel. KEU 76 ser det inte möjligt att garantera kommunernaatt dessa lånemöjligheter finns på kreditmarknaden vid önskad tidpunkt.Bidraget kan vidare ses som en ersättning för en del av de kostnaderkommunerna åsamkas genom en i praktiken obligatorisk uppgift. Det ipropositionen framlagda förslaget om reformering av skatteutjämningssystemettorde infe innefatta någon motsvarande kompensation. Vadhär anförts innebär att utskottet anser att finansutskottet bör föreslåriksdagen att avslå i propositionen 1978/79: 95 framlagt förslag om avvecklingav statsbidragen till kommunala avloppsreningsverk. Utskottet tillstyrkersåledes motionen 2371 i förevarande del. I motionen 2351 förordad förlängningav övergångstiden för avvecklingen blir därvid inte aktuell. Ipropositionen framlagt förslag till bidragsram och anslag för nästa budgetårföranleder ingen erinran från utskottets sida. delar jordbruksutskottetsuppfattning att bidragen till kommunala avloppsreningsverk bör kunna utgåytterligare framöver. Man bör alltså inte som föreslås ipropositionen fatta beslut omatt nu avskaffa dessa bidrag. Utskottets ställningstagande på denna punkt fåringen budgeteffekt under /80. 1. med anledning av motionerna 1978/79: 2351yrkandet 2 och 1978/79: 2371 yrkandet 4 avslår de riktiinjer som förordats i propositionen i fråga om det framtida statliga stödet till kom munala avloppsanläggningar och som sin mening ger regering en till känna vad utskottet anfört, 2. medgeratt för /80 statsbidrag till avloppsre- ' ningsverk får beviljas med sammanlagt högst , 3. till Bidrag till kommunalaavloppsreningsverk m. m. för bud /80 under tionde huvudtiteln anvisar ett förslags anslag av . 2.Stöd till mindre idrotts- och friluftsanläggningar. Regeringen har i propositionen95 bilaga 13 under punkten 2 (s. 79) föreslagit att godkänna deriktlinjer för stöd till mhidre idrotts- och friluftsanläggningar somförordats i propositionen. Idetta sammanhang behandlar utskottet motionerna 2352av m. fl. (c) vari såvitt nu är i fråga hemställs FiU 1978/79: 35 60 1. att hos regeringenanhåller om en översyn av normerna för statsbidrag till föreningsdrivnaidrotts- och friluftsanläggningar, 2. att uttalar att ingetkommunalt åtagande är behövligt för statsbidrag till föreningsdrivna idrotts-och friluftsanläggningar, 2368 av m. fl. (s) vari hemställsatt beslutar att stödet till kommunema för mindre idrotts- ochfriluftsanläggningar skall bibehållas enhgt nuvarande ordning. Kulturutskottethar i yttrandet KrU 1978/79: 4 y anfört följande: Från anslaget Stöd till idrotten: Anläggningsstödm. m. lämnas bl. a. bidrag till idrotts- och friluftsanläggningar. Bidragenutgår enligt de riktlinjer som fastställts av riksdag (prop. 1970:79, JoU 1970: 33, rskr 1970:239) samt vissa på dessa riktiinjer grundade och avregeringen angivna normer. Stödet till mindre idrotts- ochfriluftsanläggningar m.m. uppgår /79 till ca 9 milj. kr.Bidragen lämnas av enligt vissa regler för investeringari mindre idrotts-, frilufts-, motions- eller rekreationsanläggningar. Bidragenutgår såväl till kommuner som till föreningar, organisationer o. d. Bidragenför dessa ändamål har fördelats ungefär lika till å ena sidankommuner och å andra sidan föreningar och motsvarande. Ipropositionen föreslås att stödet till kommunerna för uppförande av mindreidrotts- och friluftsanläggningar, som enligt propositionen uppgår till ca 5milj. , bör upphöra fr. o. m. och medlenöverföras till den kommunala skatteutjämningen. Bidragen till föreningar avsesäven fortsättningsvis utgå förutsatt att anläggningen i fråga inte kan ansesvara ett kommunalt åtagande. Imotionen 1978/79: 2352 påtalas att bidrag till förening endast utgår om ettkommunalt åtagande föreligger. Kommunen måste enligt de normer som statensnaturvårdsverk tillämpar för beviljande av statsbidrag förbinda sig att ta överanläggningen om inte föreningen klarar av att bygga färdig och driva den nyaanläggningen. Vidare ställs vissa villkor för utnyttjande av anläggningen.Motionärerna anser att en översyn av normerna bör göras (yrkande 1). Deföreslår även att uttalar att inget kommunalt åtagande skall behövasför statsbidrag till föreningsdrivna idrotts- och friluftsanläggningar(yrkande 2). Enligtmotionen 1978/79: 2368 kommer regeringens förslag att medföra storatolkningssvårigheter i fråga om gränsdragningen mellan å ena sidan kommunalanläggning och ä andra sidan anläggning som "inte kan anses vara ettkommunalt åtagande". Motionärerna framhåller att statsbidragen tillkommunerna för byggande av mindre idrotts- och friluftsanläggningar stimulerattillkomsten av sådana och anser att stödet till dessa anläggningar skallbibehållas enligt nuvarande ordning. Vadsom anförts i motionerna visar enligt utskottets mening att vissa problem är förenademed att bryta ut en del av medlen för idrotts- och friluftsanläggningar ochföra över dem till skatteutjämningssystemet. Dessa problem synes inte hauppmärksammats tillräckligt vid de överväganden som ligger bakom nuifrågavarande förslag i propositionen. FiU 1978/79: 35 61 skottetanser det önskvärt att normerna för bidrag till föreningsdrivna anläggningarses över med det i motionen 1978/79: 2352 angivna syftet. I avvaktan härpå ochmed hänsyn till de gränsdragningsfrågor och tolkningssvårigheter som anges imotionen 1978/79:2368 bör stödet till kommunerna för mindre idrotts- ochfriluftsanläggningar i enlighet med yrkandet i denna motion bibehållas enligtnuvarande ordning. Utskottet förordar alltså att såväl yrkandena 1 och 2 imotionen 1978/79: 2352 som motionen 1978/79: 2368 bifalles av ochatt hemställan i propositionen 1978/79: 95 om godkännande av riktiinjer förstöd till mindre idrotts-och friluftsanläggningar avslås. Enligtvad utskottet inhämtat finns hos ett stort antal inneliggandeansökningar om stöd till mindre idrotts- och friluftsanläggningar som intekunnat slutbehandlas då tillgängliga medel under anslaget inte räckt till. Fören betydande del av dessa ansökningar gäller att den sökands lämnats besked omatt anläggningen i fråga är av sådan typ att bidrag kan utgå samt att arbetetmed anläggningen kan sättas igång utan att rätten till bidrag därigenombortfaller. På grund härav finns en kö av ansökningar avseendeanläggningar som påbörjats och i många fall också färdigställts under detantagandet att bidrag skulle komma att utbetalas då erforderliga medel finns påanslaget. I propositionen har inte klargjorts huruvida regeringens förslaginnebär att statsbidrag inte längre rkall utbetalas fr. o. m. 1 januari 1980e-ler om avsikten är att nya ansökningar inte skall behandlas efter dennatidpunkt men utbetalning ske av bidrag i fal! dur lämnatsådant "förhandsbesked" som ovan nämnts och där anläggningenpåbörjats eller färdigställts. I det senare alternativet torde det dröja visstid innan ett beslut om slopande av stödet till kommunala anläggningar fårnågon effekt på statsbudgeten. Med hänsyn till synpunkterna i kulturutskottetsyttrande förordar finansutskottet att inte nu fattar beslut omslopande av det statliga stödet till mindre kommunfinansierade idrotts- ochfriluftsanläggningar. Utskottet tillstyrker att den översyn som förordas imotionen 2352 yrkandet 1 kommer till stånd. Utskottet erinrar om attriksdagen (KrU 1978/79: 22) uttalat att rekreationsberedningens rapport börkunna läggas till grund för beslut av statsm.akterna. Enligt finansutskottetsmening bör ett förnyat förslag från regeringens sida beträffande riktiinjer förstödet till mindre idrotts-och friluftsanläggningar kunna framläggas ianslutning till det förslag som sålunda är alt vänta med anledning avrekreationsberedningcns rapport. FIU 1978/79: 35 62 1. beträffande översyn av normernaför statsbidrag till förenings drivna idrotts- och friluftsanläggningar attriksdagen med bifall till motionen 1978/79: 2352 yrkandena 1 och 2 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 2. beträffande riktlinjer för stödtill mindre idrotts- och friluftsanläggningar att med bifall tillmotionen 1978/79: 2368 avslår de riktiinjer som förordats i propositionen ochsom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. FiU 1978/79: 35 63 1.Ändring av statens andel av kostoaderna för sfatskommunala bostadsbidrag.Regeringen har i propositionen 95 bilaga 6 () föreslagitriksdagen att godkänna den ändring av statens andel av kostnadema förstatskommtmala bostadsbidrag till barnfamiljer in. och till vissafolkpensionärer m. fl. som förordats i propositionen. Idetta sammanhang behandlar utskottet dels motionen 2307 av (apk) och AlfLövenborg (apk) i vad avser yrkandet 3 vari hemställs att beslutaruttala att åtgärder utan dröjsmål bör vidtas för att ernå en fullständigsamordning av de statskommunala bostadsbidragen och de kommunalabostadstill-läggen och att bidragen i sin helhet utgår ur statsbudgeten, delsde från civilutskottet med eget yttrande överlämnade motionerna 788 av m. fl. (s) i vad avser yrkandet19, såvitt nu är i fråga, vari hemställs att som sin mening gerregeringen till känna att aviserad utredning om administration m. m. avbostadsbidragen bör omfatta även i motionen aktualiserade frågor, 1065 av m. fl. (vpk) i vad avseryrkandet 1 vari hemställs att uttalar sig för en omläggning avbostadsstödet till barnfamiljer och hushåll utan barn till att bli en heltstatlig angelägenhet och hos regeringen hemställer om skyndsamt utarbetande avförslag därom. Civilutskottethar i ytirandet CU 1978/79: 3 y anfört följande: Behovet av samordning mellan systemen förstatskommunala bostadsbidrag och kommunalt bostadstillägg till folkpension(KBT) tas upp i propositionen (s. 7479). Därvidanför budgetministern att enligt hans mening bör en mera fullständigsamordning mellan de två bostadsbidragssystemen eftersträvas. Detta harhävdats även av boende- och bostadsfinansieringsutredningarna i derasslutbetänkande (SOU 1975: 5152) och av kommunalekonomiska utredningen (KEU) islutbetänkandet (SOU 1977: 78). Liknande önskemål har framförts i fleraremissyttranden över KEU liksom i . Ävenenligt utskottets mening bör en mera fullständig samordning mellansystemen ske. Medhänsyn till tekniska svårigheter och svårbedömbara kompensations- ochfinansieringsfrågor bedömer emellertid KEU att en fullständig samordningmellan de båda bidragssystemen kräver ytterligare utredning. Olikheterna gällerdefinitioner av olika begrepp. FiU 1978/79: 35 64 begreppetolika i de båda systemen liksom det inkomstår som ligger till grund förbestämning av bidrag och tillägg. Vidare är förmögenhetsbegreppet olika liksomberäkningen av bostadskostnaderna och reglerna om tillåten bostadsstorlek. Dessutom finns olikheter av mera grundläggandenatur som bl. a. innebär att i det statskommunala systemet bidrag inte utgårför den del av bostadskostnaden som understiger den s. k. nedre hyresgränsen,f. Det statskommunala bidraget är begränsat till avkostnaden mellan de s. k. hyresgränserna medan KBT kan utgå till helakostnaden. Staten finansierar huvuddelen av de statskommunala bostadsbidragenoch endast en mindre del av KBT. I avsikt att uppnå den önskade samordningenmellan systemen anför budgetmrnistern att han kommer att ta initiativet tillatt en interdepartemental arbetsgrapp tillsätts med uppgift att utreda de tekniskaförutsättningarna att inom en rimlig kostnadsram samordna systemen. Utskottet har ingen erinran mot en utredning omsamordning av systemen. Utskottet anser emellertid att det bör närmareövervägas om inte denna uppgift bör anförtros åt den utredning om översyn avbostadsbidragen till barnfamiljer m. fl. som bostadsministern enligt uppgiftinom kort kommer att tillkalla. Denna utredning, som får parlamentarisk förankring,kommer enligt vad utskottet erfarit (se CU 1978/79:26 s. 54 58) att göra entämligen bred översyn av det statskommunala systemet. Det kan i dettasammanhang iiven vara både lämpligt och nödvändigt att närmare överväga defrågor som enligt budgetministern bör åvila den omnämnda interdepartementalaarbetsgruppen. Vad civilutskottet anfört om det fortsatta utredningsarbetet börfinansutskottet föreslå att som sin mening ge regeringen till känna. KEU föreslog en samordning mellan de båda systemendels vad gäller den övre hyresgränsen, dels beträffande statsbidragsprocenten.Enligt KEU:s förslag borde som lagstadgad miniminivå införas en övre hyresgränsi KBT-systemet. De övre hyresgränserna som föreslogs överensstämde med dem somgällde för hushåll utan barn för statskommunala bostadsbidrag vid tiden förutredningens förslag. Statsbidrag borde enligt KEU utgå till både KBToch statskommunala bostadsbidrag. Budgetministernanser det önskvärt att skillnaderna mellan kommunema vad avser konstruktionoch beloppsnivå för KBT utjämnas och att de i årets budgetpropositionföreslagna övre hyresgränserna för de statskommunala bostadsbidragen fr. o. m.år 1980 bör gälla även för KBT. En samordning mellan de två systemen ökarenligt budgetministern behovet av att en gemensam lösning väljs förfördelningen av finansieringen mellan stat och kommun. F. n. svarar staten för72 % av kostnaderna för de statskommunala bostadsbidragen mot avKBT-kostnaderna. I likhet med KEL! förordar budgetministern samma statsbidragsandeli de båda s)'stemen. Statsbidrag föreslås utgå av kostnaderna förbostadsbidragen. under allmänna motionstiden väckta och till civilutskottet hänvisademotionen 1978/79: 788 (s), yrkandet 19, hemställs att en av bo-stadsministernaviserad utredning om bostadsbidragens administration bör belysa bl. a.frågorna om lagstadgad miniminivå för KBT och gemensamma hyresgränser mellande båda systemen. Med anledning av vad somanförts om miniminivå och statsbidrags- FiU1978/79: 35 65 andel får utskottet anföra följande. Utskottet har inteatt bedöma frågan om principerna för statsbidraget och ej heller effekterna avde nu föreslagna reglerna såvitt avser KBT-systemet, såvida inte dessa reglerpåverkar det statskommunala bostadsbidragssystemet. Enligt utskottets mening ärdet emellertid viktigt att reformer genomförs som ökar samordningen mellan debåda systemen och som så långt möjligt utjämnar de skillnader ibidragsgivningen mellan de olika kommunerna som är en följd av systemenstekniska utformning. Utskottet har sålunda från de utgångspunkter utskottethar att beakta ingen erinran mot de av budgetministern i detta sammanhangförordade förslagen. Vad som föreslagits i motionen 1978/79: 788 (s), yrkandet19, såvitt nu är i fråga får i huvudsak anses tillgodosett genom förslag ipropositionen. Ändringen av statens andel avkostnaderna för statskommunala bostadsbidrag till barnfamiljer m. fl. och tillvissa foikpensionärer tas upp i bilaga 6 till propositionen. Med hänvisningtill vad budgetministern tidigare anfört förordar bostadsministern attstatsbidrag till statskommunala bostadsbidrag till barnfamiljer m.fl. (SKBB)skall utgå fr. o. m. den . F. n. utgår statsbidrag till SKBB . När bidragetberäknas beaktas dock högst av den bostadskostnad som ligger mellan de s.k. nedre och övre hyresgränserna. Utskottet förutsätter att beräkningen av statsbidragetäven efter kommer att ske enligt nu gällande ordning, dvs.att staten ersätter högst av bostadskostnaden mellan hyresgränserna ochatt förslaget som förs fram endast innebär att statsbidragsandelen sänksfrån . Med hänvisning till vad som ovan anförts om samordningmellan systemen föreslår civilutskottet att finansutskottet godkänner förslagetom ändring av statens andel av kostnaderna för statskommunala bostadsbidragtill barnfamiljer m. fl. och till vissa folk pensionärer som bostadsministernförordat. I motionen 1978/79: 1065 (vpk), yrkandet utiala sig för en omläggning av bostadsstödet till barnfamiljer ochhushåll utan barn att bli en helt statiig angelägenhet och hos regeringen hemställaom att förslag med denna inriktning skyndsamt utarbetas. Yrkandet 3 i motionen1978/79: 2307 (apk) innebär att skall besluta att åtgärder utandröjsmål vidtas för att ernå fullständig samordning av SKBB med de kommunalabostadstilläggen och att bidragen i sin helhet utgår ur statskassan. Utskottet har ovan uttalat sig för en mera fullständigsamordning av bostadsbidragssystemen . Det är emellertid inte nulämpligt att förorda en längre gående samordning än vad som föreslagits i propositionen.Motionerna avstyrks. ansluter sig tillvad civilutskottet sålunda anfört. Vad civilutskottet anfört om det fortsattautredningsarbetet beträffande samordning mellan systemen för statskommunalabostadsbidrag och kommunalt bostadstillägg till folkpension bör ges regeringentill känna. 5 1978/79. FiU 1978/79: 35 66 1. att avslår motionen 1978/79: 788yrkandet 19 såvitt nu är i fråga och som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört om fortsatt utredningsarbete rörande samordning mellansystemen för statskommunala bostadsbidrag och kommunalt bostadstillägg tillfolkpension, 2. att med avslag på motionerna 1978/79:1065 yrkandet 1 och 1978/79:2307 yrkandet 3 godkänner den ändring av statensandel av kostnaderna för statskommunala bostadsbidrag till barnfamiljer m. fl.och till vissa folkpensionärer m. fl. som förordats i propositionen. 2.Motion om utredning av omfattningen och stödgivningen m. m. av idrotts- ochfriluftsanläggningar i bostadens närhet. I motionen 2352 av m. fl(c) yrkandet 3 hemställs att hos regeringen anhåller om utredning avfrågan om omfattningen och stödgivningen m. m. av idrotts- ochfriluftsanläggningar i bostadens närhet. Motionärerna erinrar om att det finns regler omvilka anläggningar som skall finnas i bostadens grannskap och vad som fårräknas in som stÖdberättigat i den statliga bostadslångivningen. Beträffandeidrotts- och friluftsanläggningar i bostadsmiljön behövs enligt motionärernanya råd och rekommendationer om vad som skall räknas in i låneunderlaget. Bostadsstyrelsenbör därför ges i uppdrag att i samråd med närmare utredafrågan. Civilutskottethar i yttrandet CU 1978/79: 3 y anfört följande: I bilaga till detta yttrande har sammanfattningsvisredogjorts för de regler som gäller för belåning av lokaler m. m. i den måndessa regler faller inom civilutskottets beredningsområde. Som framgår avbilagan kan under särskilda förutsättningar statligt finansiellt stöd utgå förbostadskomplement för motion och rekreation. Regeringen har uppdragit åtbostadsstyrelsen att meddela föreskrifter bl. a. om låneunderlag och pantvärde.Bostadsstyrelsen följer fortlöpande dessa frågor. Utskottet har förutsatt attdärvid kan beaktas de berättigade anspråk som kan ställas på stöd för åtgärderinom en grannskapsenhet e. d. Mot bakgrund härav finns inte tillräckliganledning att föreslå att en särskild utredning görs om ändring av nu gällandebestämmelser i detta avseende. föreslår att finansutskottetavstyrker motionen 2352 yrkandet 3. ansluter sig till civilutskottetsställningstagande och hemställer att avslårmotionen 1978/79: 2352 yrkandet 3. FiU1978/79: 35 67 Ersätming för verksamhet vid räddningstjänst m. m.Kommunal beredskap. Regeringen har i propositionen 95 bilaga 7 (kommundepartementet)under punktema 1.1 och 1.2 (s. 14) föreslagit att antaga vidpropositionen fogade förslag till 1. lag om ändringi brandlagen (1974: 80) 2. lag om ändringi lagen (1964: 63) om beredskap. De vid propositionen fogade lagförslagen är av följandelydelse: Lag om ändring i brandlagen (1974: 80) Härigenom föreskrivs att 21 §brandlagen (1974: 80) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 21 §1 Kommun är berättigad till ersättning av statsmedelför kostnad för 1. räddningstjänstmed anled- 1. räddningstjänst med anled- ning av skogsbrand, om rädd- ning avoljeutflöde till havs eller ningstjänsten ej avsett att avvärja ikustvattnen, , , eller begränsa skada på egendom ,eller som kommunen äger eller innehar, Södertäljekanal, 2. räddningstjänst med anled- 2. sanering av oljeskadasom ning av oljeutflöde till havs eller har uppstått till följd av utflöde r kustvattnen, , , som avses under /. 3. sanering av oljeskada som har uppstått till följd av utflöde som avses under 2. Ersättning enligt första stycketutgår endast för den del av kostnaden som överstiger ett av regeringenfastställt belopp. Kommun är vidare berättigad till ersättning av statsmedelför kostnad för räddningstjänst vid annat nödläge efter vad regeringen i varjesärskilt fall bestämmer. Denna lag träder i kraft den 1januari 1980. I fråga om kostnad som har uppstått före nämnda dag gäller äldrebestämmelser. Senaste lydelse 1975; 96. FiU1978/79: 35 Lag om ändring i lagen (1964: 63) om beredskap Härigenom föreskrivs att 16 § lagen (1964: 63) om kommunalbered-skapi skall ha nedan angivna lydelse.