bet · G201AU23 · 1978-12-31 00:00:00 — Detsamma gäller för tekoindustrin. För kommun hari det sammanhanget anvisats särskilt regionalpolitiskt stöd (AU 1978/79:32).Därutöver har 7,5 milj. kr. ställts till den regionala utvecklingsfonden ilänet för industrifrämjande insaiser i Boriänge och kommuner (NU1978/79:43). framhöll (AU 1977/78:23) är del emellertid ofrånkomligtalt den pågående strukturomvandlingen av främst stålindustrin kommer attinnebära stora påfrestningar för Bergslagen under de närmaste åren.Möjligheterna all finna avsättning för förelagens produkier och differenlieraarbeismarknaden är avgörande för sysselsättningsfrågornas lösning på längresikt. Utskollel hävdade även vid del tillfället att det är betydelsefullt atlman pä ett effektivt sätt använder den övergångstid, som skapats genomsärskilda arbetsmarknadspolitiska insatser, för att finna lösningar som pekarframåt. Deolika förslagen på del regionalpoliliska området som presenterats tidigare ibetänkandet liksom de i näringsutskotlet behandlade frågorna om industripolitikoch olika branschsiöd bör underlätta det fortsatta arbetet på atl utvecklanäringslivet i länet. Utskoitetnoterar också med tillfredsställelse att den aktuella arbetsmarknadssituationeni länet enligt länsarbetsnämndens bedömning är betydligt ljusare än för ell årsedan. Antalet sysselsällningstilirällen inom industrin ökar mer än på flera åroch inom byggnadsverksamheten räknar man med atl få brist på arbetskraft inomkort. Meddel anförda har utskottet besvarat de i sammanhanget upptagna motionerna sominte bör föranleda någon åtgärd. AU 1978/79:23 Pni;i,'irl C'. 'ntrum Kcgior. ;ilt ccnlriiinKoiiiHiuivxMitruni K o!ii 111 ij ndclsccntrum [..Tpsgriins V..-;- .iiuiTj.riiiis Utskottelsförslag till stödområde Förslaget överensstämmer med propositionen 'r-,:. ' ' ' ' m I Arvika-'-"-,Fors- , (T- ihaga p ~- , - I >..J.2 V-*Rarlstad: »2 har haft en folkmängd som har legalmellan 283 000 och 284 0(X) invånare under 1970-talel. beräknarall länet kommer all ha en oförändrad folkmängd också . De stabilabefolkningsmässiga förhållandena för länet i stort har inte sin motsvarighetpå kommunplanet. Karistadsregionen har ökat med 8 000invånare. Åäng, och har haft obetydliga minskningar medanövriga kommuner har minskat . , , ochFilipslad har gått mest tillbaka. Fram lill 1985 beräknas Karistadsregionen ökamed ytterligare ca 3 000 invånare. För , , och Kristinehamnräknar man med oförändrad folkmängd eller en forisatt svag tillbakagäng. Förövriga kommuner förutses en slarkare minskning. AU 1978/79:23 118 Förvärvsfrekvenserna i ligger undermedelvärdel i riket och länet har den efler högsta långsiktigaarbetslösheten i landet. Karistadsregionen och har högaFörvärvsfrekvenser och relativt låg arbetslöshet. Motpolen är med lågförvärvsfrekvens och hög arbetslöshet. beräknas dockskillnaderna i Förvärvsfrekvens mellan länels kommuner komma att minska. I propositionen föreslås att Toisby skall placerasi stödområde 5, att , Filipslad, , , och skallingå i område 4, att , och skall ingå i område 3 saml allForshaga, , och skall tillhöra område 2. Imotionen 2554 av m. fl. (s) och 2569 av Göihe () Föreslåsatt samtliga kommuner utom skall placeras en klass högre än enliglpropositionens förslag, dock atl motionärerna vill ha höjt tvåklasser lill stödområde 4. 1centerns pariimotion 2562 flnns motsvarande yrkande om höjning en klass förHagfors och medan man däremot För Karistad begär en sänkning tillstödområde 1 för kommunens centralort med omnejd. Utskottethar inte funnit anledning till ändring i proposilionens förslag beträffandeKarlstad och hänvisar därvid bl. a. till att utskottet avvisat tanken pä altdela kommunen i slödornrådeshänseende. Motionsyrkandena om avstyrksföljaktligen. Närdet gäller västra delen av länet tillstyrker utskottet an placeras istödområde 4 och , och i slödområde 3. Likaså tillstyrkerutskottet an får ingå i stödområde 4. Motionsyrkandena om högreinplacering av de nämnda fem kommunerna avstyrks sålunda. Ifråga om övriga kommuner i tillstyrks regeringens förslag och avstyrksmotsvarande motionsyrkanden. En kombination av konjunkiurproblem ochstrukturella svårigheter har medfört stora svårigheter för det värmländskanäringslivet. Industrisyssel-sätiningen har enligl arbetskraftsundersökningarnaminskat med mer än 7 000 . Andelen arbetslösahar, som sagts, varit den högsia i riket efterNortbotten. Motbakgrund av denna utveckling har förslag till åtgärder förts fram i fyramotioner. Isamtliga motioner vill man ha en utvecklingsplan för länet. Del gällermotionerna 2030 och 2554 av m.fl. (s), 1549 av m.fl. (c, m, fp)och 2031 av (vpk)och (vpk). 1motionerna redovisas förslag om vad en sådan plan skulle innehålla. AU 1978/79:23 119 byggerpå åtgärder som Värmlandsdelegationen föreslagit. Engrundläggande orsak lill problemen i länet är det starka beroendet avbasnäringarna järn-, stål- och skogsindustrin, som' brottats med storasvårigheter . Även verkstadsindustrin har drabbats vilket hängersamman med att en stor del av dess tillverkning riktar sig lill de nämndaindustrigrenarna. Problemenmed den ensidiga industristrukturen accentueras av atl pä många orter ett endaföretag starkt dominerar i fråga om sysselsättning. Orter som ochMunkfors har sålunda filt betydande svårigheter pä grund av krisen. Frånsamhällets sida har stora insatser gjorts För att upprätthålla sysselsättningen.Län och bidrag till myckel stora belopp har i detta syfte givits bådeUddeholmskoncernen och del nya bolaget . Länsstyrelsenhar som framgår av motionen tillsatt en speciell delegation.Värmlandsdelegationen, under ordförandeskap av landshövding har haft till uppgift att bl. a. samordna erforderiiga insatser ilänet samt komma med förslag lill nya verksamheter m. m. Särskilda medel harställts till förfogande för verksamheten. Delegationen presenterade iår För regeringen ett utarbetat förslag till åtgärder för att förbättrasysselsättningsläget i länet . Förslagen syftade ocksålill att åstadkomma en nödvändig strukturförändring av länets näringsliv. Den20 april i är beslutade regeringen om särskilda arbetsmarknadspolitiskaåtgärder För . Beslutet innefattar bl. a. en del av de förslagVärmlandsdelegalionen fört fram. Det gäller vägprojekt för sammanlagt 65 milj.kr. och skolbyggnadsprojekt för ca 23 milj. kr. Utskottetutgår frän atl arbetet med sysselsättningsfrågan i länet kommer alt fortsätta ide nya former som föreslås i propositionen som avlösning på arbetet i ensärskild delegation. Planeringsarbetet bör i första hand bedrivas på delregionala planet men utskottet förutsätter att regeringen och andra myndigheterhar sin uppmärksamhet riktad på länets problem och är beredda att på olika sättställa sig bakom förslag som förs fram för att stödja sysselsättningen på bådekort och lång sikt. Medhänvisning lill det anförda samt till vad sagts om de förstärktanärings- och regionalpolitiska medlen bör de aktuella yrkandena i motionerna1549, 2030, 2031 och 2554 inte Föranleda någon åtgärd. AU 1978/79:23 Örebrolän till stödområde Förslagetöverensstämmer med propositionen län har haft en folkmängd som varieratmellan 284 000 och 285 000 invånare . Aktuella prognoser pekarpå en oförändrad folkmängd fram . Av länets kommuner har ochKumla haft AU 1978/79:23 121 kommun har haft en svag befolkningsminskning. ,, och Kariskoga kommuner har minskat relativt kraftigtmed . Fram lill 1985 förutses en återhämtning för kommun ochen fortsatt ökning för Kumla. Däremot räknar man med fortsatt tillbakagång förLaxå och kommuner. Länethar förvärvsfrekvenser i nivå med rikets och beräkningarna lyderpå atl länet då kommer att ligga över riksmedelvärdet. Arbetslösheten i länetär något högre än för riket. och Kumla har de högstaförvärvsfrekvenserna i länet och lägsta arbetslöshetstalen. har denlägsta förvärvsfrekvensen och den högsta arbetslösheten. räknarmed fortsalla ökningar av förvärvsfrekvensen i alla kommuner, men skillnadernakommunerna emellan beräknas bestå. 1 propositionen föresläs att ochLjusnarsberg placeras i slödområde 3 samt , , ochNora i slödområde 2. Imoiionen 2450 av m. fl. (s) yrkas att kommunerna skall placerasin enligt länsslyrelsens förslag, vilket innebär en uppjustering för ipropositionen berörda kommuner saml en utvidgning av stödområdet med kommunernaLaxå (slödområde 3) och (stödområde 1). () ochIngemar () hade redan under allmänna motionstiden i moiionen 1036yrkande om , och norra . Icenterns pariimotion 2562 begärs en höjning till stödområde 4 av . I bilaga 6 framgår denexakta innebörden av motionärernas förslag. Situationeni länet berörs också i motionen 552 av apk om situationen i de mellansvenskaindustrilänen. Den motionen har tidigare i betänkandet inte ansetts böra föranledanågon åtgärd. Somframgår av den redogörelsen finns det även i län inomregionalabalansproblem. Vissa mindre och medelstora orter av bruks-karaktär har typiskaproblem som ensidigt näringsliv och ett starkt beroende av ett dominerandeföretag. Detta gäller exempelvis , , ochLjusnarsberg. För dessa orter kommer resultatet av det pågående arbetet medstrukturomvandlingen inom specialstälindusirin att 12 stor betydelse. Deregionalpolitiska insatserna får här kopplas lill de branschåtgärder som äreller blir aktuella. Närdet gäller siödområdesindelningen har utskoitet inte funnit anledning föreslåändring i proposilionens förslag. De aktuella motionsyrkandena bör alltsåavslås. AU 1978/79:23Västmanlands län Primärt cenlrum Regionall cenlrum Kommuncenlrum Utskottetsförslag lill stödområde Förslaget överensstämmer med propositionen har minskat sin folkmängd med 2000 invånare till 260 000 under 1970-ialei. beräknas folkmängdenöka svagt. har haft en svag folkökning. Även Sala, ochKungsörs kommunerharökat något under 19'/0-talei. och hardäremot minskat med 9 resp. . Övriga kommuner har haft en oförändradfolkmängd. Fram lill 1985 antas och fa en fortsalt AU 1978/79:23 123 folkökningmedan , , och Sala beräknas fa en vikandebefolkningsutveckling. För övriga kommuner räknar man endast med mindreförändringar. Västmanlandslän har förvärvsfrekvenser i nivå med medelvärdel för riket. Länsslyrelsensberäkningar tyder pä att länet kommer atl ligga pä ungefär samma nivå iförhällande till riket också . Arbetslösheten ligger något överriksmedelvärdet. , och har höga förvärvsfrekvenseroch relativt låg arbetslöshet. har den lägsta förvärvsfrekvensenmen ändå inte särskilt hög arbetslöshet. De högsia arbetslöshetstalenförekommer i , och kommuner. Regeringens förslag till inplacering av länetskommuner i stödområden innebär stödområde 2 för kommunerna . Imotionen 2502 av m. fl. (s) och i moiionen 2499 av AntonFågelsbo (c) och () föreslås uppjusteringar för ,och . I motionen 2499 föreslås dessutom en högreinplacering för och Sala samt en utvidgning av slödområde 2 med Surahammaroch . ochmotionärernas förslag redovisas i detalj i bilaga 6. Problemeni är lill stora delar desamma som för de intilliggandebergslagslänen och . Befolkningsutvecklingen har stagnerat isynnerhet i bruksorterna. Som framgår av beskrivningen av länets utveckling harfrämst och stora problem med alt hålla befolkningssiffrornauppe. Även för har den framtida utvecklingen ispecialstålindustrin stor betydelse. Vid sidan härav finns en betydandeverkstadsindustri som bör ha goda utsikter all hävda sig väl. Lösningenpå problemen i hänger till stor del samman med stålindustrinsstrukturförhällanden. Som tidigare nämnts bedrivs ett omfattande arbetecentralt och regionalt beträffande den verksamheten. Utskottet hänvisar iövrigt till vad som sagts om närings- och regionalpolitikens allmännainriktning m. m. Utskottetgodtar för sin del propositionens förslag i fråga om siödområdesindelningenoch avstyrker följaktligen de båda motionerna 2499 och 2502. AU 1978/79:23 Uppsalalän Primärtcentrum Regional centrum Kommuncenlrum Utskottetsförslag till stödområde Förslaget överensstämmer med propositionen län är det län som har haft den nästsnabbaste tillväxten under 1970-lalet med en ökning av folkmängden från 217 000till 239 000 invånare. räknar med att folkmängden skall öka till246 000 invånare år AU 1978/79:23 125 1985.Ökningen har skett i , som har mer än fördubblat sin folkmängd under1970-talet, samt i och som harökat med . Enköpingskommun har haft en oförändrad folkmängd. har haft en viss tillbakagångoch i Älvkarieby harfolkmängden minskat . Ökningen väntas fortsätta inågot lugnare takt i . , och beräknas också fåvissa ökningar och i beräknas en minskning ske med 9 9fj av 1970 årsfolkmängd . Förvärvsfrekvenseni län ligger på riksmedelvärdet men beräknas komma attbli något lägre än medelvärdet för riket. Arbetslösheten ligger klart underriksmedelvärdet. , och har förvärvsfrekvenser i nivå medriksmedelvärdet och låga arbetslöshetstal. Älvkarieby och har lägreförvärvsfrekvenser och högre arbetslöshet. Prognosen tyder på istort sett oförändrade förvärvsfrekvenser utom för kommun som beräknasvisa lägre sådana tal. Propositionens förslag till inplacering av länetskommuner i stödområden innebär att , Älvkarieby och placeras istödområde 2. NilsHjorth m. fl. (s) begär i motionen 2504 att skall placeras i Slödområde 4och Älvkarieby i stödområde 3. För föreslås attÖsterby-Dannemora-området placeras i stödområde 4 och resten av kommunen iområde 3. Utskoitetär inte berett atl biträda ändringsförslagen ulan tillstyrker propositionensförslag lill inplacering av länets kommuner i stödområden. Motionen 2504 börföljaktligen avslås. AU 1978/79:23Stockholms län t v \ tNvii.--sh. :mn\ (Z Primärt cenlrum Regionalt centrum Kommuncentrum ökade i samma taktsom riket. Länet ökade från 1 477 000 till 1519 000 invånare och länsstyrelsenräknar med en fortsatt ökning till 1 584 000 invånare fram lill är 1985.Stockholms län blir i så fall del län som får den största ökningen i landetunder . Vid behandlingen av länets olika delar behandlasStorstockholm som enhet. Nynäshamnär den del av länet som haft den snabbaste relativa tillväxten, men ävenNorrtälje harökat . AU 1978/79:23 127 Södertäljefå den snabbaste relativa tillväxten inen såväl som Nynäshamnbedöms också få en betydande ökning. beräknas minska lill sammafolkmängd som är 1970. Stockholmslän har de högsta förvärvsfrekvenserna och den lägsta arbetslösheten i riket.Prognoserna tyder på all länet 1985 fortfarande kommer att ha den högstaförvärvsfrekvensen i . har den högsta förvärvsfrekvensenoch den lägsta arbetslösheten i länet. har den lägstaförvärvsfrekvensen i länet men har trots detta siffror som ligger obetydligtlägre än riksmedelvärdet. Den högsia arbetslösheten i länet finns i Södertäljemed tal som ligger något högre än medelvärdel för riket. Enligt proposilionens förslag bör isin helhet ligga utanför stödområdet. 1tre motioner föresläs atl kommun bör ingå i slödområde. i m. fl. (c) och m. fl. (s) förordar imotionerna 2442 resp. 2582 atl kommunen placeras i slödområde 2.1 centernspartimotion 2562 föreslås en inplacering i stödområde 1. Norrtäljeär en lill ytan stor kommun och täcker av länets yla. Kommunen har ca40 000 invånare, vilket är endast 2,6 96 av länets folkmängd. Kommunenhar, som framgår av motionerna, vissa problem och då speciellt i skärgården.Utskottet räknar med atl det reformerade glesbygdsstödet kommeraii fåbetydelse för denna del av kommunen. Med hänvisning härtill godtar utskottetpropositionens förslag och avstyrker de aktuella motionsyrkandena. Antalet indusirisysselsatta i länminskade med 13 000, vilket motsvarar8 96. Enligtlänsstyrelsens prognoser beräknas denna utveckling fortgå fram till är 1985.Fram till mitten av 1950-talet svarade för 1/7 av antaletindustriarbeten i . Därefter har andelen successivt minskat och är 1975fanns mindre än en tiondel av landels indusirisysselsatta i . Utvecklingen avindustrisysselsäitningen i länet tas upp i två motioner. (s) begär i moiionen 2059 förslag lill åtgärder som beaktarlänets roll i en nationell näringspolitik. Enligt motionärerna harStockholmsregionens betydelse i näringspolitiken som internationell ochnationell kontaktpunkt inte ägnats tillräckligt intresse. Huvudstadens roll ochmöjligheter alt fungera som motor i en näringspolitisk utveckling för helalandet har sålunda inte tillräckligt beaktats. Vidare framhålls alt denregionala AU 1978/79:23 128 produktionsmiljöni har utvecklats ofördelaktigt, vilket även anses bero päbristande planering och avsaknad av en inomregional samordning mellan regionensolika delar. Det behövs enligt motionärerna en effektivare näringspolitisksamordning inom regionen för att uppnå en bättre balans mellan regionens olikadelar och mellan de olika näringarna. Motionärernaanser vidare alt regionens möjligheter att fungera som ett innovaiionscenirumför hela landet har utnyttjats dåligt. Den stora andelen tjänstemän, specielltteknisk personal, har inte använts effektivt i arbetet för alt fa fram nyaprodukter etc. Samordning saknas mellan forskning och produktion. Slutligenframhälles i motionen att den hittillsvarande utvecklingen gör del nödvändigtall näringslivet i länet blir föremål för analys och utredning. Regionensbetydelse som internationell och nationell kontaktpunkt när del gäller enutveckling av näringslivet i landet i dess helhet bör därvid belysas. LarsWerner m. fl. (vpk) föreslår i motionen 1567 att en statlig industri- ochsysselsältningsplan för utarbetas. I en sådan plan föreslås ingåbl. a. att de fackliga organisationerna ges vetorätt när det gäller planeringenav industri, produktion, rationaliseringar, personalpolitik och arbetsmiljö.Vidare bör ingå industrier för alternativ energiproduktion samt för produktionav sju k värdsmaterial m. m. I moiionen redovisas även förslag lill omedelbaraåtgärder som staten kan vidta och förslag lill bättre kommunikationer och ökatbostadsbyggande. Motionärerna vill ha lagstiftning som stopparindu-striuiflyttning och förhindrar nedläggning av industrier. Somtidigare nämnts har antalet indusirisysselsatta successivt minskat i Stockholmslän. Denna utveckling medför naturligtvis problem för länet. Utskottet villemellertid erinra om atl även om industrisysselsäitningen minskat under desenaste decennierna är fortfarande störstaindustriella centrum. Industrin sysselsätter f n. mer än 135 000 personer. Företageni har fördelen av en stor marknad och god tillgång tillspecialister, universitet, högskolor och andra forsknings- ochuibildningsorgan. Företagens struktur och organisalion är också anpassade efterdessa förhållanden. Tjänstemannadelen av de indusirisysselsatta i länet är såhög som mot i övriga landet. Andelen tekniker och kontorspersonal ärhögre än i riket i övrigt. 1 länet flnns en tekniker på fyra industriarbetareoch en koniorsanställd på tre industriarbetare. Utskottetdelar motionärernas uppfattning alt det är till fördel för hela landetsindustri att man tar till vara möjligheter att fungera somett innovaiionscenirum. Den miljö som industrin verkar i med bl. a. närhet tillett stort antal högklassiga forsknings- och utbildningsinstitutioner ärtillgångar som självfallet bör utnyttjas. Vilka organisatoriska och andraanordningar som behövs för att tillgodose detta synes i första hand vara enfråga för industrin saml statliga och kommunala myndigheter och institutioner iregionen. Det kan vara lämpligt atl tar initiativ till AU 1978/79:23 129 enutredning av del slag som motionärerna efterlyser. Med del anförda har utskottetbesvarat motionen 2059 som inte bör föranleda någon åtgärd från riksdagenssida. Närdet gäller den i vpk-motionen aktualiserade frågan atl regeringen bör tainitiativ till en industri- och sysselsältningsplan för länet vill utskottetanmärka, att planering av det slaget lämpligen bör ske inom denåtgärdsin-riktade länsplaneringen. Utskottet är inte heller berett att Förordaen lagstiftning av så drastiskt slag som motionärerna begär. Även om det undersenare år inte förekommit någon större utflyttning av industrier skulle ettformligt förbud knappast vara till gagn för industrin eller samhället i stort.Ett sådant beslut skulle även uppfattas som negativt ute i landet och kunnaleda till motsvarande krav i andra områden. En utveckling av detta slag skulleminska dynamiken i näringslivet och fä negativa verkningar För helasamhällsekonomin. Med hänvisning härtill och dä inte heller i övrigt vad somanförts i motionen 1567 bör föranleda något initiativ från sidaavstyrks densamma. 9 1978/79. AU 1978/79:23Södermanlands län Primärt cenlrum Regionalt centrum Kommuncentrum har ökat sin folkmängd från 248000 till 252 000 invånare . fömtses entillbakagång till 250 000 invånare. Tillväxten har skett i med knappt6 000 samt i med drygt 2 000 invånare. har minskat medknappt 1 000 invånare, vilket dock kompenseras av en större tillväxt iNyköping. har minskat med knappt 3 000 invånare. Övriga kommuner harhaft mindre förändringar. räknar med en fortsattökning i och en återhämtning till nivå i Eskilstuna.Betydande minskningar förutses däremot i , , ochKatrineholm. AU 1978/79:23 131 har förvärvsfrekvenser i nivå medriket och prognoserna lyder på att länet skall behålla den relationen ocksåfram till 1985. Förvärvsfrekvenserna är jämt fördelade i länet. Länsslyrelsensberäkningar tyder på att och skulle (1 snabbare ökning avförvärvsfrekvenserna än övriga kommuner. Arbetslösheten ligger högre änriksmedelvärdet. Den högsta arbetslösheten flnns i , ochKatrineholm. I propositionen föreslås inte inplacering av någondel av i stödområde. Icenterns partimoiion 2562 föreslås alt och skall placeras istödområde 1. Utskottethar inte funnit anledning att föreslå ändring i förhållande till propositionen.Utskottet vill emellertid tillägga följande. Som framgår av nästa avsnitt ärstora delar av näringsliv inne i ell skede av strukturomvandling.Del finns anledning utgå från att de nuvarande svårigheterna är av övergåendenatur även om det krävs omfattande insatser för att ra utvecklingen på rättbog. Förutom olika insatser inom ramen för industripolitiken är det mot denanförda bakgrunden naturligt atl även regionalpolitiskt stöd utgår de närmasteåren för att främja en utveckling mot ett modernare och mer differentieratnäringsliv. Utskottet hänvisar till vad sagts om möjligheten att iviss omfattning ge regionalpolitiskt stöd utanför stödområdena. Det aktuellayrkandet i motionen 2562 bör därför avslås. har haftbetydande problem atl hålla sysselsättningen uppe. Under de tre senaste årenhar 6 300 sysselsättnings-tilllallen i länet försvunnit, varav 4 000 inomindustrin. Arbetslösheten är den högsta i landet utanför skogslänen. Utvecklingen i länet tasupp i tre motioner. m. fl. (s) påtalar i motionen 2145 behovet av centrala statligainsatser för alt länets befintliga resurser och outnyttjade möjligheter skalltillvaratas och ge ett mer varierat utbud av arbetstillfällen. Vidare begärslokalisering av nytillkommande statlig verksamhet till länet, bl. a. somersättning för nedläggningen av Fil i . Imotionen framhålls att de aktuella svårigheterna i stor utsträckning beror pålångsiktiga förändringar i konkurtenskraft och strukturproblem hos länetsnäringsliv. Motionärerna anför vidare att inriktningen måste vara att satsa påen vidareutveckling av varje läns speciella profil och kunskaper. Det gäller iSörmlands fall att utveckla och stärka den befintliga Företagsamheten och AU 1978/79:23 132 skapaett ökat inslag av högkvalificerad "kunskapsiniensiv" produktion.Koncerner, som har tillverkningsenheter i länet, bör påverkas att lill länetförlägga även enheter som avser utveckling, marknadsföring och liknandefunktioner. Motionärernaredovisar slutligen vissa förslag till åtgärder. Det gäller bl. a. inrättandeav en industripolitisk strukturfond, möjligheter till tillämpning avoffertprincipen, lokalisering av statlig verksamhel, saisning på samt ökade resurser till den regionala utvecklingsfonden. Debefintliga problemen i länet tas även upp i motionen 1540 av m.fl. (vpk). Motionärerna begär alt regeringen skyndsamt skall utarbeta ettförslag till utvecklingsplan för , vilken i en Första etappskall syfta till alt skapa 10 000 nya arbetstillfällen.