bet · G201FiU39 · 1978-12-31 00:00:00 — FiU 1978/79:39 betänkande angåenderiksgäldskontorets organisation m. m. samt anslag för /80 tiliriksgäldskontoret Idetta betänkande behandlar utskottet propositionen 1978/79: 100 bilaga 20 i vad avserpunkterna D 1D 4 och fullmäktiges i förslag 1978/79:17 till organisation m. m. Utskottet har inhämtat yttrande från riksdagensförvaltningsstyrelse över förslaget till ny organisation för riksgäldskontoret.Yttrandet återfinns som bilaga till detta betänkande. Fullmäktige i har i propositionen1978/79:100 bilaga 20 (budgetdepartementet) under punkterna D 1D 4 (s. 1822)föreslagit att för /80 anvisa 1. till Riksgäldskontoret:Förvaltningskostnader ett förslagsanslag av , 2. till : Vissakostnader vid emission av statslån m. m. ett förslagsanslag av , 3. till Riksgäldskontoret:Administrationskostnader för lönsparandet ett förslagsanslag av , 4. till Riksgäldskontoret:Administrationskostnader i samband med premiering av frivilligt sparande avöverskjutande preliminär skatt ett förslagsanslag av . I förslag 1978/79:17 har fullmäktige iriksgäldskontoret hemställt att godkänner fullmäktiges förslag till ny organisationför , att tillämpas fr. o. m. bemyndigar fullmäktige att vidtaga de förorganisationens genomförande erforderliga åtgärderna, fastställer personalförteckningen i avseende påordinarie tjänster, att .gälla fr. o. m. medger att kontraktsanställatjänstemän i de former som förvaltningsstyrelse fastställer, 1 197S/79. FiU1978/79: 39 2 utöver vad som tidigare äskatssåsom lönemedel för / 80 anvisar ytterligare , antar föreslagna ändringar i lagen(RES 1975: 8) med reglemente för . Lagförslaget har följande lydelse: Lag om ändring i lagen (RFS 1975: 8) med reglemente förriksgäldskontoret Härigenom föreskrivs i fråga omlagen (RFS 1975: 8) med reglemente för dels att 20, 22, 31 och 51 §§ skall upphöra att gälla, dels att 8, 9, 13, 16, 23, 29, 33,50 och 53 §§ skall ha nedan angivna lydelse, dels att rubriken närmast förenuvarande 20 § skall lyda "Reseersättningar till fullmäktige". Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 8 § Jämte noggrant iakttagande av Jämte noggrant iakttagande av vad i avseende på förvaltningen av vad i avseende på förvaltningen av och dit anslagna och dit anslagna medel är stadgat, åligger fullmäk- medel är stadgat, åligger fullmäk tige att omsorgsfullt vårda och be- tige att omsorgsfullt vårda och be främja detta verks rätt, säkerhet främja detta verks rätt, säkerhet och förmån samt för övrigt vid- och förmån samt för övrigt vid taga alla på fullmäktige ankom- taga alla på fullmäktige ankom mande åtgärder i och för verkstäl- mande åtgärder i och för verkstäl ligheten av i sådant avseende med- ligheten av i sådant avseende med delade beslut samt fullmäktige delade beslut samt fullmäktige givna uppdrag. givna uppdrag, / den mån annat ej följerav vad som stadgas i 13 §. Fullmäktige utse för 1. Fullmäktige utse för av högst i sänder inom eller av högst i sänder inom eller utom sig en riksgäldsdirektör att utom sig en chef för riksgäldskon- vara chef för . toret, riksgäldschef. Endast den Endast den som är myndig kan som är myndig kan vara riksgälds vara, riksgäldsdirektör. Statsråd får chef. Statsråd får ej vara riks- ej vara riksgäldsdirektör. TiUersättare för riksgäldsdirek- Till ersättare för riksgäldschefen tören atttjänstgöra vid semester att tjänstgöra vid semester eller ellerförfall i övrigt för denne för- förfall iövrigt för denne förord- FiU 1978/79: 39 forts, na fullmäktige en tjänsteman i verket, dock att fullmäktige, om särskilda omständigheter så påkalla, må kunna utse en fullmäktig till ersättare. Vid förfall för såväl riksgäldschefen som dennes ersättare äga fullmäktige utse en tillfällig ersättare . Det åligger riksgäldschefen att under fullmäktige utöva den omedelbara ledningen av verksamhet. Riksgäldschefen föredrar inför fullmäktige de ärenden fullmäktige skola avgöra i den mån föredragningsskyldigheten ej ålägges annan. 9 § ordna fullmäktige en tjänstemani verket, dock att fullmäktige, om särskilda omständigheter så påkalla, måkunna utse en fullmäktig till ersättare. Vid förfall för såväl riksgäldsdirektören som dennesersättare äga fullmäktige utse en tillfällig ersättare. Det åligger riksgäldsdirektören att under fullmäktigeutöva den omedelbara ledningen av riksgälds-kontorets verksamhet.Riksgälds-direktören föredrar inför fullmäktige de ärenden fullmäktige skolaavgöra i den mån föredragningsskyldigheten ej ålägges annan. Riksgäldsdirektören äger bevilja tjänsteman semester ellerledighet för sjukdom eller annat laga förfall eller för enskilda angelägenheterunder högst , ävensom meddela föreskrift om tjänstensuppehållande. Personalfrågor av mera principiell innebörd skola dock avriksgäldsdirektören föredragas inför fullmäktige. Riksgäldsdirektören utövar beträffande vården avriksgäldskontorets värdepapper det uppdrag tjänstgöringsordningen i sådantavseende innehåller. Fullmäktige må vara obetaget att, om sådant finnes behövligt för lånetransaktioner,utse ombud för bedrivande av därvid erforderliga underhandlingar. Till ett arbetsutskott, bestående av fullmäktigesordförande och riksgäldsdirektören samt en tredje av och inom fullmäktige förett år i sänder utsedd ledamot, skola enligt särskilda beslut av fullmäktigehänskjutas viktigare ärenden för beredning och handläggning. Riksgäldsdirektörens ersättare äger imder tid, då han ejtjänstgör såsom riksgäldsdirektör, rätt närvara vid arbetsutskottets sammanträden. Till ett arbetsutskott, bestående av fullmäktigesordförande och riksgäldschefen samt en tredje av och inom fullmäktige för ettår i sänder utsedd ledamot, skola enligt särskilda beslut av fullmäktigehänskjutas viktigare ärenden för beredning och handläggning. Riksgäldschefens ersättare ägerunder tid, då han ej tjänstgör såsom riksgäldschef, rätt närvara vidarbetsutskottefs sammanträden. FiU1978/79: 39 Med undantag av de enligt 9 § åt riksgäldsdirektörenuppdragna åligganden böra alla fullmäktiges behandling tillhörande ärenden införfullmäktige vid deras sammankomster föredragas och få endast där avgöras;fullmäktige dock obetaget att med iakttagande av vad i andra stycket sägs tillriksgäldsdirektören överlåta rätten att fatta beslut i ärende av brådskandenatur. Sådant bemyndigande för riksgäldsdirektören får avse endast ochbör även i övrigt närmare preciseras. Beslut som med stöd av fullmäktiges bemyndigandefattas av riksgäldsdirektören skall anmälas vid nästa sammankomst medfullmäktige. Ärende angående upptagande av lån mot obligationer ellerandra förbindelser med längre löptid eller andra ärenden av mera allmän viktoch tillsättande av ordinarie och extra ordinarie tjänster får endast avgöras ifidlmäktige. 1. viktigarefrågor om organisation, arbetsordning eller tjänsteföreskrifter; 2. frågorom upptagande av lån mot obligationer eller andra förbindelser; 3. frågorom statlig garanti eller annat statligt stöd som enligt beslutskola prövas av ; 4. frågorom anslagsframställning ävensom sådana inköpsfrågor och andra frågor som hastörre ekonomisk betydelse; 5. fråga ominrättande av tjänst i den mån sådan fråga ankommer på , omframställning om inrättande av annan tjänst, om tillsättande av ordinarietjänst och om tillsättande av extra ordinarie tjänst i lägst lönegrad F13; 6. frågorom disciplinansvar, åtalsanmälan eller läkarundersökning, avskedande,avstängning från tjänsten, skiljande från tjänst eller uppdrag samt andraviktigare personalärenden; 7. frågorsom skola avgöras av fullmäktige enligt vad som stadgas i la, 2, 8, 9, 28, 29,30, 32, 33, 34, 35. 38, 47, 48, 49, 50, 53 och 54 §§; 8. andrafrågor som fullmäktige finna vara av större vikt eller som riksgäldschefenhänskjuter till fullmäktige. Fullmäktige få i den utsträckning förhållandena påfordraöverlåta till riksgäldschefen rätten att besluta i ärenden som enligt förstastycket 2 och 3 samt 7 i vad avser 8, 28, 29, 32, 33, 34 och 38 §§ skolaavgöras av fidlmäktige. Sådant bemyndigande för riksgäldschefen får avseendast och bör även i övrigt närmare preciseras. Rätten att beslutai ärenden enligt 7 i vad avser FiU 1978/79: 39 33 § får med angivna begränsning av fidlmäktigejämväl överlåtas på annan tjänsteman än riksgäldschefen. Fullmäktige ägabestämma att beslut som fattas med stöd av fullmäktiges bemyndiganden skolaanmälas vid nästa sammankomst med fullmäktige. Ärenden som inte skola avgöras av fullmäktige avgöres avriksgäldschefen ensam. I av fullmäktige fastställd arbetsordning eller genomsärskilt fullmäktiges beslut får överlämnas åt annan tjänsteman änriksgäldschefen att avgöra ärende eller grupp av ärenden som inte är av sådanbeskaffenhet att prövningen bör ankomma på riksgäldschefen. Vid Sammankomsterna skola minst fem fullmäktige vara tillstädes;dock må ärenden, som ej tåla uppskov, avgöras av allenast fyra fullmäktige,därest de äro om besluten ense. Frågor om låns upptagande eller andra ärendenav mera allmän vikt få icke avgöras, ej heller tjänster tillsättas, såvida ickeminst fem fullmäktige äro närvarande. Riksgäldsdirektören skall vara närvarande vidsammankomsterna och äger, även om han ej är fullmäktig, deltaga iförhandlingarna. Han är skyldig att låta till protokollet anteckna sin mening,när denna är skiljaktig från fullmäktiges beslut. Riksgäldsdirektörens ersättare äger under tid, då han ejtjänstgör såsom riksgäldsdirektör, rätt närvara vid sammankomsterna. Vid sammankomsterna skola minst fem fullmäktige vara tillstädes;dock må ärenden, som ej tåla uppskov, avgöras av allenast fyra fullmäktige,därest de äro om besluten ense. Frågor av mera allmän vikt få icke avgöras,såvida icke minst fem fullmäktige äro närvarande. Riksgäldschefen skall vara närvarandevid sammankomsterna och äger, även om han ej är fullmäktig, deltaga iförhandlingarna. Han är skyldig att låta till protokollet anteclcna sinmening, när denna är skiljaktig från fullmäktiges beslut. Riksgäldschefens ersättare äger under tid, då han ejtjänstgör såsom riksgäldschef, rätt närvara vid sammankomsterna. Varje fullmäktig erhåller arvodemed för år samt med för varje bevistat sammanträde. FiU 1978/79: 39 Föreslagen lydelse 20 § forts. fullmäktiges ordförande särskilt arvode med 6 300 kronorför år och den av fullmäktige utsedde tredje ledamoten av arbetsutskottetsärskilt arvode med för är. 22 § Suppleant för fullmäktig erhållerarvode med för år samt för varje bevistat sammanträde. Vad som stadgas i 21 § skall även äga tillämpning åsuppleant. äger att för svenska statens räkningupptaga lån för nedan angivna ändamål: för utbetalning av medel, somanvisats å kapitalbudgeten; för tillhandahällande av de krediter, vilka statligamyndigheter på grund av beslut äga tillgodonjuta iriksgäldskontoret; för kassaförstärkning åt statsverket, då sådan påkallasför finansiering av driftbudgeten eller eljest av utgifter som grundar sig påriksdagens beslut; samt för amortering och konvertering av statslån. bemyndigas att för svenska statensräkning upptaga lån för nedan angivna ändamål: för utbetalning av medel, som anvisats å kapitalbudgeten; för tillhandahållande av de krediter, vilka statligamyndigheter på grund av beslut äga tillgodonjuta iriksgäldskontoret; för kassaförstärkning åt statsverket, då sådan påkallasför finansiering av driftbudgeten eller eljest av utgifter som grundar sig påriksdagens beslut; samt för amortering och konvertering av statslån. De obligationer, som utgivas av vidupptagande av lån, skola vara ouppsägbara från långivarnas sida men ställda attåterbetalas på viss förfallodag eller efter föregången, av riksgäldskontoretverkställd uppsägning eller ock medelst årliga avbetalningar enligt uppgjordamorte-ringsplan, med rätt för fullmäktige att bestämma obligationernas valörer,räntefot, uppsägningstid och försäljningskurs, ävensom att fastställa övrigalånevillkor. De obligationer, som utgivas av vidupptagande av lån, skola vara ställda att återbetalas på viss förfallodageller efter uppsägning eller ock medelst årliga avbetalningar enhgt uppgjordamorteringsplan, med rätt för fullmäktige att bestämma obligationernasvalörer, räntefot, uppsägningstid och försäljningskurs, ävensom att fastställaövriga lånevillkor. FiU 1978/79: 39 7 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 29 § forts. Vid upplåning i annanform än mot obligationer äga fullmäktige, med de inskränkningar, som föranledasav 28 § andra stycket, likaledes rätt att fastställa räntefoten ochbetalningsterminerna samt att jämväl besluta om övriga lånevillkor. 31 § Utfärdas av riksgäldskontoretnya obligationer, skola fullmäktige underställa regeringens faststäl-lelse debeslut, som rörande sådan upplåning fattas, med anhållan, att regeringentäcktes å det nya länet meddela sin garanti. Av riksgäldskontorét utfärdadeobligationer eller andra skuldförbindelser skola, där preskriptionstid iavseende på dem icke blivit stadgad, i vederbörlig ordning likvideras, utanavseende å den tid, inom vilken fordringar hos enskilda eller hos staten skolanu eller göras gällande. Om särskilda skäl därtill för- Om särskilda skäl därtill för- anleda, må fullmäktige medgiva anleda, må fullmäktige medgiva inlösen avobligationer och ränte- inlösen av obligationer och räntekuponger,tillhörande av riksgälds- kuponger, tillhörande av riksgälds-kontoretutgivna län, ävensom ut- kontoret utgivna lån, ävensom utbetalning avvinster å av riksgälds- betalning av vinster å av utgivna premieobliga- kontoret utgivna premieobligationslån, oaktat betalningsrätten tionslån, oaktat betalningsrätten på grund avpreskription förfallit. på grund av preskription förfallit. Fullmäktige ägaöverlåta beslutanderätten beträffande i detta stycke angivna ärenden på eneller flera tjänstemän inom i den mån preskriptionsbeloppet ej överstiger . I styrelsen för Sverigesallmänna hypoteksbank bör en ledamot, som skall vara vice ordförande, utses av fullmäktige. Därjämte utses av fullmäktige en suppleant för den av fullmäktige utsedde ledamoten. Li kaså utses av fullmäktige till deltagande i den årliga revisionen av hy- poteksbankens förvaltning och räkenskaper en revisor, som vid revisio nen förer ordet. Dessutom böra fullmäktige utse ett ombud såväl till den allmänna ordinarie sammankomst, som mellan hypoteksbankens delägare skall äga rum efter avslutad revision, som till allmän extra ordinarie sammankomst. Det tillkommer fullmäktigeatt i styrelsen för ges stadshypotekskassa utse dels en ledamot, vilken skall vara vice ord förande, dels ock en suppleant för vice ordföranden. Fullmäktige skola även utse en revisor jämte suppleant för deltagande i den årliga revisio nen av styrelsens förvaltning och av hypotekskassans räkenskaper. FIU1978/79: 39 8 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 50 § forts. (Punkten 3. har upphörtatt gälla .) Fullmäktigeskola utse en revisor och en suppleant att deN taga i revisionen avStrömsholms Kanalaktiebolag från den ordinarie bolagsstämman under löpande årtill och med nästa ordinarie bolagsstämma. Fullmäktigeäga utom sig utse tre revisorer cch tre suppleanter att deltaga irevisionen av Svenska Tobaks Aktiebolaget för tiden från ordinarie bolagsstämmaunder löpande kalenderår till och med nästa ordinarie bolagsstämma. Fullmäktige ägaårligen utom sig utse tre revisorer och tre suppleanter att deltaga irevisionen av Aktiebolaget och Spritcentralen för tiden från ordinariebolagsstämma under löpande kalenderår till och med nästa ordinariebolagsstämma. Fullmäktigeäga utom sig utse tre revisorer och tre suppleanter att deltaga irevisionen av allmänna restaurangaktiebolag för tiden från den ordinariebolagsstämman under löpande kalenderår till och med nästa ordinariebolagsstämma. Fullmäktige ägaårligen utom sig utse tre revisorer och tre suppleanter att deltaga irevisionen av för tiden från den ordinariebolagsstämman under löpande kalenderår till och med nästa ordinariebolagsstämma. Fullmäktige ägaårligen utom sig utse två revisorer och två suppleanter att deltaga irevisionen av Statsföretag aktiebolag för tiden från den ordinariebolagsstämman under löpande kalenderår till och med nästa ordinariebolagsstämma. 51 § Gemensamt med fullmäktige i äga fullmäktige i riks gäldskontoret att för uppsikt och kontroll över vid makthållande utse dels en person att såsom ledamot på och vägnar in träda i direktionen över kanalen, dels ett ombud att på de båda verkens vägnar deltaga i revisio nen av kanalens räkenskaper. Val av ledamot i direktionen skall fö retagas och val av om bud i revisionen före dess början. . '. FiU 1978/79: 39 Tjänst med lönegradsbeteckningen Fp tillsättes av fullmäktige genom förordnande för högst i sänder. 53 § Ordinarie och extra ordinarie tjänstemän iriksgäldskontoret antagas av fullmäktige; tjänst med lönegradsbeteckningen Fpgenom förordnande för högst i sänder. Andra icke-ordinarie tjänstemänmå antagas av riksgäldsdirektören. Dennalag träder i kraft . är , då den senastemer omfattande förändringen genomfördes, under riksgäldsfullmäktige ochriksgäldsdirektören indelad i två byråer, kanslibyrån och finansbyrån. Kanslibyrånbestår av ett sekretariat och en personalsektion. Finansbyrån består av enemissionssektion, en räkenskapssektion och en vinst- och kupongsektion. Direktunder riksgäldsfullmäktige finns en revisionsavdelning. Förslagettill ny organisation innebär följande. Direkt under fullmäktige lyder enrevisionsenhet. Verksledningen föreslås bli förstärkt genom attriksgäldssekreteraren och riksgäldskommissarien, tillika chefer förkanslibyrån resp. finansbyrån, tillsammans med riksgäldsdirektören ingår i enverksledningsgrupp. Till verksledningen föreslås knuten en särskild enhet avstabskaraktär, benämnd sekretariatet. Kontoret föreslås organisatoriskt beståav fyra huvudenheter benämnda garanti-och rättsenheten, upplåningsenheten,ekonomienheten och administrationsenheten. Organisationsförslagetsstruktur framgår av följande figur: FiU 1978/79: 39 10 Den i förslaget framlagda personaldimensioneringenframgår av följande tabell: I förhållande till nuvarande personalstat innebärriksgäldsfullmäktiges förslag i budgetpropositionen och i förslag 17inrättande av 21 1/2 nya tjänster. skulle fem tjänster somsektionschefer i den nuvarande organisationen falla bort. I sammanhanget bör redovisas att vidbehandlingen av riksgäldsfullmäktiges förslag till anslag m. m. för budgetåret1978/79 på finansutskottets hemställan medgav att 9 nya tjänster inrättades(FiU 1977/78: 76). På grundval härav och med utnyttjande av tillgängliga medeli övrigt har tillkommit följande befattningar: samhällsekonom,3 ekonomer för utredningar m. m., informationschef, jurist, sekreterare och 5befattningar för kontorsgöromål. Härutöver har på grundval av beslutrörande ADB-verksamhet vid inrättats 3 tjänster för administrativutveckling och ADB-verksamhet (FiU 1978/79: 17, rskr 1978/79: 194). Förslagettill ny organisation innefattar även ändringar i nutillämpade former för att fatta beslut. De ändrade formerna innebär en vidgaddelegering från fullmäktige till verkschefen, vilket föranleder ändringar ireglementet för . Det förslag till ny organisation förriksgäldskontoret som lagts fram av fullmäktige bör ses som en konsekvens avatt grundläggande förändringar ägt rum i svensk ekonomi somhar betydelse för verksamhet. Statsupplåningen har ökat isnabb takt och därmed också den samlade statsskulden. Ett viktigt moment häriär att en relativt betydande statlig upplåning utomlands varitnödvändig. Vidare har ålagts vidgade eiler nya uppgifter ibetydande omfattning, främst ärenden rörande fartygskreditgarantier samtadministration av skilda former av lönsparande. Den mycket arbetskrävande delav verksamheten som består i emittering av nya premielån och utlottning avvinster på tidigare lån har också expanderat kraftigt. Det är enhgt utskottetsmening ofrånkomligt att så omfattande ar- FiU 1978/79: 39 11 betsmässigaförändringar som dem utskottet här redovisat får följder i fråga omriksgäldskontorets personalbehov. Det är också naturligt att frågan om ändradorganisation aktualiseras i ett sådant sammanhang. Det organisationsförslagfullmäktige nu redovisar bygger på ett omfattande översynsarbete inomkontoret. I arbetet har de fackliga organisationerna medverkat. Denbedömning utskottet mot den angivna bakgrunden gör av organisationsförslagetoch förslaget till personalökning är att förslagen bör accepteras av riksdageni sina huvuddrag. Den föreslagna indelningen i fyra huvudenheter, en garanti-och rättsenhet, en upplåningsenhet, en ekonomienhet och enadministrationsenhet, bör också enligt utskottets mening vara bättre ägnad attuppfylla kraven på administrativ effektivitet än den nuvarande organisationen.De personella förstärkningar på den administrativa sidan som föreslås är enligtutskottets mening befogade. De innebär bl. a. en förstärkning av områdenapersonaladministration, personalutbildning och verksamhetsplanering. Utskottethar likaså funnit starka skäl tala för en förstärkning av den fullmäktigeservicesom lämnas liksom av revisionsinsatserna. har påfinansutskottets hemställan medgivit att medel tas i anspråk redan under nulöpande budgetår för anställning av personal för ADB-upp-gifter m. m. Påett par punkter kan utskottet inte tillstyrka fullmäktiges framlagdaorganisationsförslag. Den ena punkten gäller förslaget att inrätta en särskildverksledning om tre personer. De invändningar mot denna del av förslaget somredovisas i förvaltningsstyrelses yttrande har enligt utskottetsmening fog för sig och förslaget bör inte genomföras i denna del. Utskottet haremellertid förståelse för det i förslaget redovisade behovet av enförstärkning av ledningsfunktionen, främst mot bakgrund av det stora behov avexterna kontakter som gör sig gällande vid upplåning utomlands. mening bör frågan om förstärkning av verksledningen i någon annanform än den föreslagna därför kunna bh föremål för prövning. I första hand börövervägas att inrätta n tjänst som vice riksgäldsdirektör. Det bör ankomma påriksgäldsfullmäktige att överväga frågan och ta erforderliga initiativ. mening kan invändningar också riktas mot den föreslagnauppbyggnaden av ett särskilt sekretariat knutet till verksledningen. En sådanorganisatorisk lösning kan riskera att skapa oklara ansvarsförhållanden inomkontoret. Organisatoriskt bör därför den personal som erfordras förfullmäktigeservice m. m. inordnas i någon av de fyra huvudenheterna. Utskottethar inte ansett det erforderligt att beräkna medel för ytterhgare personal förinformationsuppgifter eller för samhällsekonomisk utredningsverksamhet m. m.utöver de tjänster som tillkommit . Idetta sammanhang vill utskottet understryka vikten av ett nära samarbete mellanriksgäldskontoret och . FiU 1978/79: 39 12 somreglerar uppgifter och verksamhet speglar i storutsträckning ett samhälle i vDket statens upplåning och statsskuldensförvaltning kunde handhas med den enkla målsättningen att göra upplåningskostnadernaså låga som möjligt. måste emellertid stat:;-skuldpolitiken ses i ettannat och vidare perspektiv, nämligen som en integrerad del av kreditpolitikenoch valutapolitiken. Reguljära former för samråd mellan riksbank ochriksgäldskontor finns också etablerade. Enligt utskottets mening bör dettasamarbete kunna i betydande utsträckning omfatta utredningsarbete ochinformation rörande kredit-och valutamarknaderna m. m. Riksgäldsfullmäktigesförslag innefattar förslag till ändringar i reglementet för riksgäldskontoretav innebörd att de nuvarande, delvis ålderdomliga, stadgandena i reglementetom fullmäktiges uppgifter skall lämna plats för en vidgad delegering frånfullmäktige till riksgäldsdirektören. De nya delegationsbestämmelserna i 13 §har utskottet inget att erinra mot. Inte heller har utskottet någon erinran motde justeringar i övrigt som föreslås ske i reglementet som följd av att vissabestämmelser blivit föråldrade. Den föreslagna ändrade benämningen av riksgäldskontoretschef från riksgäldsdirektör till riksgäldschef har samband med förslaget ominrättande av en särskild verksledning och torde till följd av utskottetsställningstagande i den frågan inte nu vara aktuell.