bet · G201UU33 · 1978-12-31 00:00:00 — a.med hänsyn lill bevissvårigheler, inle leda till straffansvar, Rekvisiletunderlåtenhet bör enligt molionärerna därför ulgå, Molionärerna efleriyserockså ett förtydligande uttalande från sida med anledning av vad somsägs i lagrådsremissen av innebörd all koncernledning inle får delegeraansvarei för invesleringsbeslul i lill personer som är oåtkomliga fördel svenska rättsväsendet, så all del görs klart all detla inte kan tolkas påså säll all en koncernledning skall vara skyldig alt falla beslut rörande varjeinvestering, Juslilieutskottetframhåller med anledning härav bl. a. all sådana mindre investeringar, somåsyftas i moiionen och som exempelvis kan avse ersäiining av ensiaka förslilnakoniorsmaskiner eller fordon, regelmässigi inle upptas i finansieringskalkyleroch investeringsplaner. Vidare erinras dels om all del föreslagnaslraffsladgandei i 6 § innehåller en ullrycklig bestämmelse om au ansvar inleskall ådömas i ringa fall, dels om de möjligheter all underlåta åtal som regelni 9 ! ; rörande särskild åtalsprövning innebär. Sammanfaiiningsvis framhållerjuslilieutskottet alt regleringen skulle förlora i effektivitet om rekvisiletunderlåtenhet i 1 S helt ulginge ur lagrummet. Del bör enligljusiilieulskoltels mening inte ske, och rekvisilet i fråga bör med hänsyn lillvad som förut anförts gälla också för de fall som molionärerna UU 1978/79:33 23 främsitar sikte på, nämligen mindre investeringar. Vadbeträffar delegering av ansvarei för invesleringsbeslul i dotterbolag erinrarjuslilieulskollet om atl departementschefen i proposilionen tar avstånd fråntanken all därvidlag lägga ell principiellt eller slrikl ansvar påkoncernledningen. 1 siällel har regeringen förordat en lillämpning av de reglersom ulbildals i domstolspraxis om straffansvar för dem som leder juridiskapersoner och har största möjligheten atl förebygga lagöverträdelser i verksamheten(s. k. förelagaransvar). 1 enlighet därmed kommer det all föreligga möjligheterlill delegering, så atl del slraffrältsliga ansvaret för invesleringsbeslulavlyfts koncernledning. Justilieulskoitel erinrar i detta sammanhang omlagrådels ullalande av innebörden au ett svenskl koncernbolag sålunda kandelegera ansvarei för de ålgärder som enligt den föreslagna lagen ankommer påmoderbolag lill ett dotterbolag i , som har det närmaste ansvaret förledningen av elt sydafrikanskt dotterbolag. Enligl juslilieulskollet lordeönskemålet i moiionen i denna del därför redan vara lillgodoseit, varföranledning saknas för alt göra etl särskill ullalande härom. Ulrikesulskottetansluter sig lill juslilieutskoliels bedömningar i denna fråga och avslyrkersåledes delyrkandel 2 a) i moiionen 2679, 1 samma moiions delyrkande 2 b) föreslås allriksdagen hos regeringen begär alt förslag skyndsamt framläggs tilllagsliflning rörande ersäitning för förelag som lider föriust till följd av detaktuella lagförslaget. Det framhålls i motionen alt ell utrikespolitisktagerande som i så hög grad har karaktären av moralisk demonstration inte börleda lill ekonomiska förluster för svenska personer. Koslnaden för denföreslagna åtgärden bör i stället bäras av hela samhället. VarkenSydafrikaulredningen eller regeringen har funnil anledning föreslå att någonlagfäst räll lill ersäitning för ekonomiska förluster i samband med all delföreslagna invesieringsförbudet införs. Ulredningen har i della sammahang bl.a. hänvisal lill förarbetena lill lag om vissa inlernalionellasanktioner, kallad sanklionslagen (prop. I lagrådsremissen erinrasom alt della emellerlid inte hindrar alt en skadelidande vänder sig lillslalsmaklerna med en begäran om gottgörelse och au det då i varje särskill fallfår prövas om och i vad mån del kan finnas skäl all låla den skadelidande tåersättning av statsmedel för lidna förluster. Ulskoltelansluter sig lill uppfaltningen all del härvidlag inie föreligger skäl all intaen annan slåndpunkl än den som inlagils i fråga om sanklionslagen. Del nuaktuella delyrkandel 2 b) i moiionen 2679 avslyrks därför. 1 samma moiions delyrkande 2 c) föreslås i enlighelmed lagrådels yllrande all den i lagförslagets 6 § angivna straffskalan mildrasså all högsl sex månaders fängelse skall kunna följa på uppsåtlig! broll motlagen och all endasl böter skall kunna följa på gärning som skett av grovoaktsamhet. 1 lagförslagets 6 § upptasen straffskala som för uppsålligl broll inrymmer UU 1978/79:33 24 bölereller fängelse i högsl ivå år. Vid grov oaklsamhei är slraffei enligl förslagelböler eller fängelse . Justiiieuiskoiie!har i siu yllrande med anledning av del nu aktuella delyrkandel påpekat all denföreslagna lagen i della liksom också i andra hänseenden är utformad eftermönslerav sanklionslagen och som sin mening framfört alt det saknas anledningall ge straffskalan annan utformning. Ulrikesulskottet,som ansluter sig till denna bedömning, avslyrker del nu akluella delyrkandel 2c) i moiionen 2679. 1 samma inolions delyrkande 2 d) föreslås allriksdagen måtte avvisa lagförslagels 8 §, som innehåller regler om förverkande avulbyle av broll enligl lagen, och hemslälla hos regeringen om nyll förslag idenna del. Motionärerna anser atl de föreslagna förverkandereglerna är myckellångtgående och all de kan visa sig svåra atl tillämpa. Justiiieutskottelhar i sill yllrande över detta yrkande erinrat om all också lagförslagetsförverkanderegler är utformade efter mönster av motsvarande siadganden isanklionslagen och all de i väsentliga hänseenden även överensstämmer medförverkandebestämmelserna i 36 kap. 1 och 2 §S . De särskilda skälsom ansetts motivera en likartad uiformning av slraffsladgandena isanklionslagen och i den nu föreslagna lagen lalar enligl justilieulskoitel föralt molsvarande överensslämmelse upprätthålls även belräffande reglerna omförverkande. Ulrikesulskottet,som gör samma bedömning härvidlag som juslitieul-skoitel, avstyrker del nuakluella delyrkandel 2d) i motionen 2679. 1 samma motions delyrkande 2 e) föreslås all denaktuella lagen skall träda i kraft , i stället för den I juli1979 såsom föreslås i proposilionen. Motionärerna ansluiersig härvid lilllagrådels yitrande i denna del. Enligllagrådei kan liden mellan lagens utfärdande och dess lilllänkla ikraftträdandeförutses komma att bli kort med hänsyn lill de uppgifter som läggs på berördaförelag, bl. a. enligl 2 och 5 §§ i den föreslagna lagen. Medanledning av lagrådels förord för ell ikraftträdande först den 1 januari 1980framhåller departementschefen i proposilionen, att de få företag som ipraktiken berörs av lagstiftningen varil medvelna om all ellförslag med denna innebörd vore au vänla och all de därför inle lorde behövanågon ytterligare lid för alt bereda sig inför den nya lagen. Utskoliel,som gör samma bedömning av denna fråga som propositionen, avstyrker del nuakluella delyrkandel 2 e) i motionen 2679. 1 lagförslagets 4 § anges regler för undanlag ellerdispens från inveslerings-förbudel. Syftet med dessa är bl. a. all begränsaförluster och undvika friställningar saml atl ge förelagen möjlighel allforlsälla all investera i sådan ulslräckning som är absolut nödvändig för allde efter hand skall kunna ersälla försliten utrustning, däremol inle all geuirymme fören utvidgning av UU 1978/79:33 25 Innanbeslut om dispens fallas bör regeringen förvissa sig om all berörda fackligaorganisalioner i fåll lillfälle all ge ullryck åt sina synpunkter ochönskemål. Detsamma bör gälla berörda svenska myndigheter. Enligl lagförslagels 3 § skall berörda företagårligen lill regeringen eller lill myndighet som regeringen bestämmer redovisahur deras verksamhet i eller utvecklas. Ulskolletförutsälterati redovisningarna i fråga i sinom tid läggs lill grund för en samladutvärdering av de effekter på verksamheten som den nya lagen får. Utskottettillstyrker del i proposilionen framlagda lagförslaget i dess helhet. Motbakgrund av det anförda hemsläller ulskollet 1. att avslår motionerna 1977/78:680 och1977/78:1914, yrkandet 7, sislnämnda såviu nu är i fråga, angående överläggningarmed företag resp. framläggande av förslag om investeringsförbud, 2. atl avslår molionerna 1978/79:590,yrkandei 5, och 1978/79:2680 angående wm/eA-owowwA-öo/to»a v och , 3. all avslår moiionen 1978/79:2678,yrkandei 1, angående ullalande om villkor Jör svenska sanktioner ellersanktions-liknande åtgärder mol annal land, 4. ail avslår motionen 1978/79:2678,yrkandei 2, angående riktlinjer för svenska förelags verksamhel i Sydafrikaoch , 5. all avslår moiionen 1978/79:2678,yrkandei 3, och motionen 1978/79:2679, yrkandei \.angåer}de avslag på proposilionen1978/79:196, 6. atl beträffande rekvisilet underlåtenhetsaml belräffande 5/ra//fl/m'ö/' för svenskl moderbolag med bifall lill proposilionen1978/79:196 i denna del avslår moiionen 1978/79:2679, delyrkandel 2 a), 7. att avslår motionen 1978/79:2679,delyrkandet 2 b), angående ersättningsregler för lidna föriuster till följd avförevarande lagförslag, 8. all belräffande straffsatser med bifalltill propositionen 1978/79:196 i denna del avslår moiionen 1978/79:2679,delyrkandet 2 c), 9. atl beiräffandeföiyerkanderegler medbifall lill propo-shionen 1978/79:196 i denna del avslår motionen 1978/79:2679,delyrkandel 2d), 10. alt riksdagenbelräffande tidpunkt för lagens ikraftträdande med UU 1978/79:33 26 bifalllill proposilionen 1978/79:196 i denna del och med avslag på moiionen1978/79:2679,delyrkandel 2 e),beslutaratl lagen i fråga skall träda i kraft den1 , 11. all belräffande lagförslagel med bifall lillproposilionen 1978/79:196 och med avslag på moiionen 1978/79:2678, yrkandei 3,samt moiionen 1978/79:2679 antar det i proposilionen framlagda förslagel lilllag om förbud mot investeringar i och . Näiyarande:Allan (), (), förste vice talmannenTorslen Benglson (c), (), (), (),(), (c), (), (),(), (). (), () ochAxel (). avAllan () och () som anser dels an den del av uiskoliels yttrande som på s. 18börjar med "1 m-motionen" och på s. 22 slular med "också deltayrkande" bort ha följande lydelse: Sverigehar tagit avstånd från den sydafrikanska aparlheidpoliliken. Den är ell brollmol de mänskliga rälligheterna och ulgör enligl svensk uppfauning ell hol moliniernalionell fred och säkerhet. Densvenska inställningen lill sanktioner gentemot har varit all FN:ssäkerhetsråd enligl FN-sladgan äger beslula om ålgärder av detta slag.Principen att del är säkerhetsrådet som beslutar har under en lång följd av årvaril något av en hörnpelare i den svenska utrikespolitiken. Ulskollet finnericke skäl all nu frångå denna princip. Etlensidigt invesleringsförbud från svensk sida riskerar därtill all bli en tomgest utan realpolitisk innebörd. En sådan gest kan emellerlid för svensktvidkommande bli av allvarlig och prejudicerande natur bl. a. därigenom atteventuella anspråk från andra länder på deltagande i sanklionerellersanklionsliknande åtgärder icke i fortsättningen kan avvisas redan på den grundsom FN-sladgan ulgör. Det bör anmärkas att ett av motiven för Sverigesanslutning med bibehållen neutralitet till FN var säkerhetsrådets UU 1978/79:33 27 särskildabefogenheter på delta område. Beslui i generalförsamlingen kan icke åberopas idella sammanhang. har vid många lillfällen tagit avstånd från sådanabeslut i generalförsamlingen och denna har enligt FN-sladgan icke någonbehörighet atl fatta bindande beslut rörande sanktioner. Utskolielanser i likhei med molionärerna all bör göra ell ullalande avinnebörden all i överensslämmelse med tidigare praxis inte börtillgripa sanktioner eller sanklionsliknande åtgärder mot annat land ulan allbygga på beslut eller rekommendationer av . Ulskollet tillstyrkerdärför yrkandei 1 i moiionen 2678. Del har i debatten gjorts gällande all riksdagenredan den 4 juni 1977 fattade beslut om ensidiga svenska sanktioner. ärenligl ulskottel en missuppfattning. Det är av inlresse all ordföranden iSydafrikaulredningen, regeringsrådet , härom sagt följande: Vad sålunda beslutat är uppenbarligen -mol bakgrunden av all lidigare avvisat tanken all ensamtskulle ulöva ekonomiska påtryckningar-ett uttryck fören ny beredvillighet attövergå från ord lill handling i Sydafrikafrågan. Del är emellertid svårt all avbeslutet utläsa annat än att frågan huruvida handling skall tillgripas, dvs. omdet begärda lagförslaget skall leda lill lagstiftning, lämnats öppen av riksdagenför att prövas på grundval av resultatet av den begärda utredningen och desynpunkter som den kan föranleda, däri inbegripet "regeringens slutsatseroch förslag i ärendet" såsom det uttryckts i utskottets betänkande. Ulskottelinstämmer i denna bedömning. Därtillkommer all del lagförslag som riksdagsbeslutet nämnde rörde kapitalexport isamband med förelagsinvesleringar. Del lagförslag som lagts fram innebärförbud mol investeringar av svenska förelag i . är otvivelaktigten icke oväsentlig utvidgning i förhållande lill riksdagsbeslutet . proposilionen föreslagna lagstiftningen lorde enligt utskottet inte ta de avregeringen efterslrävade effekterna. slora handelspartners tordeicke vara beredda all slå in på liknande vägar. kan också somlagrådei framhåller med egen lagsliflning avsevärt begränsa effekterna påsydafrikanskt territorium av lagregler som antagit. Detär heller inle realistiskt all tro att de svenska förelagen kan hållas på"spariåga" i längden. Den sannolika utvecklingen av det föreslagnainvesle-ringsförbudel blir all de svenska dotterföretagen i läggs nedeller att deras band med moderbolaget och löses upp. De svenskaföretagens marknadsandelar överläs iroligen av någol annat i verksamtkonkurrenlförelag. Ulskottel anser all den föreslagna lagstiftningenspålryckningseffekt gentemot den sydafrikanska regimen blir ytiersi liten,möjligen helt obefintlig. Densvarta majoritetsbefolkningens sociala förhållanden, arbetsvillkor etc. tordeinle heller påverkas av ell svenskl invesleringsförbud. UU 1978/79:33 28 dyliksvensk lagstiftning försvåra för svenska företag all föra en anställningspolitik.som gynnar svarta arbetare. Detär också, enligt vad ulskollet erfarit, uppenbart atl svensk företagsamhet iSverige skulle skadas av eu investeringsförbud. Den minskade export tillSydafrika som blir följden kommerbl. a. att resultera i minskad sysselsättningi berörda företags verksamhel i . Då den svenska exporten lill Sydafrikamotsvarar en sysselsättning av ca 3 000 personer i ger borifallel avdenna export upphov lill sysselsällningssvårigheter. Lagförslagetulgör ell stöd för de krafter som siktar på en konfrontation inom . Ilikhet med inotionärerna anser ulskollet därför all det vore bälire au isiällel söka stödja de grupper i som arbetar på en försoning mellanrasgrupperna och en uljämning av molsällningarna mellan dessa. bör inlevidta åtgärder som kan leda lill en skärpning av molsällningarna i Sydafrika.Vårl land bör bl. a. bidra lill en förbällring av förhållandena för de svarta.Bäsl lorde della syfte nås genom all förmå de svenska förelag som är verksammai alt ytteriigare anstränga sig för all erbjuda de svarta rättvisaanställningsvillkor, medverka lill deras vidareutbildning, förbällra derasbefordringsmöjligheier osv. De i verksamma svenska företagen har självmani i samarbete med lålit utarbetaen särskild uppförandekod rörande förhållandel mellan arbetsgivare ocharbelslagare m. m. Vidare har de svenska koncernledningarna deklareratall de inte har någol all invända mot atl de anställda afrikanerna organiserarsig fackligt saml all dotterbolagen också är beredda all även praktisktmedverka härtill. torde vara beredda all gå vidare på denna vägunder förutsättning all en rimlig expansion av deras verksamhel i Sydafrikalillåls. Ulskoltel anser all bör hemslälla alt regeringen uppläröverläggningar i della syfte med berörda svenska företag och tillslyrker därföryrkandei 2 i moiionen 2678. Molbakgrund av del anförda anser ulskottel att det i proposilionen 1978/79:196framlagda lagförslaget bör avvisas. Utskottet vill därför tillstyrka bifalltill de yrkanden om avslag på propositionen som framförts i moiionen 2678(yrkandei 3) och i moiionen 2679 (yrkandet 1). dels atl den del av utskottels yllrande som på s.22 börjar med "Belräffande tre" och på s. 23 slular med"moiionen 2679" saml den del som på s. 23 börjar med "1 sammamoiions delyrkande 2 c)" och på s. 24 slular med "2 d) i moiionen2679" bon ha följande lydelse: Ulskoltelkan icke finna all den föreslagna lagsliftningen fyller de krav pårättssäkerhet och juridisk stringens som måsie ställas. Lagen innehålleråtskilliga rekvisil, som kan ställa rällstillämpningen inför belydande svårigheter.Man kan 1. ex. starkt ifrågasätta om man bör straffbelägga sådan medverkan frånsvenska moderbolags sida som sker genom underiåtenhel all förhindra all eltsydafrikanskt dotterföretag gör en investering. UU 1978/79:33 29 enskulle få en lämpligare uiformning genom att rekvisitet underiåtenhel ulgår ur1 §. Även förverkanderegeln som återfinns i lagförslagets 8 § är myckellångtgående och svår all tillämpa. Ulskoltel anser därför all böravslå lagförslagets 8 § och hos regeringen begära förslag lill ny reglering idella hänseende. Utskottet anser också all straffskalan bör mildras så allstraffmaximum för uppsålliga brott begränsas lill fängelse och allendasl böter skall kunna följa på gärning som skett av grov oaktsamhet. Utskottetlillstyrker därför delyrkandena 2 a), c) och d) i motionen 2679, dels all den del av uiskoliels yttrande som på s.23 börjar med "I samma moiions delj/rkande 2 b)" och slular med"avslyrks därför" bort ha följande lydelse: Syftetmed den föreslagna lagsliftningen är alt öva påtryckning på en främmande slai ianledning av ell av denna begånget folkräilsbrolt. Att detta beivras är ellallmäni intresse. Kostnaderna för påtryckningsålgärderna bör rimligen bäras avalla gemensamt, dvs. Att låta enskilda personer bekosta demolålgärder som slalsmaklerna bedömer böra vidlas strider mol grundläggandeprinciper för fördelningen under fredstida förhållanden av kosinaderna mellanstat och enskilda. Utskoliel anser därför all kostnaderna för en svenskfolkräilslig motåtgärd och för en utrikespolitisk manifestation skall bäras avstaten och icke av några få svenska rättssubjekt. I del fall beslutarall skall pröva den nu föreslagna metoden all förmå all ändrasin inomslatliga polilik i rashänseende, bör ersättning för de föriuster delta"experiment" vållar enskilda utgå av statsmedel. 1 proposilionen hänvisastill sanktionslagens förarbeten. Utskottetanser visserligen att den nu föreslagna lagstiftningen inte är fullt jämförbarmed sanklionslagen men vill i sammanhangel ändå påminna om denirepartireservalion (m, fp och c) som fogades till uirikesutskottets betänkande(UU 1971:11) i samband med sankiionslagens antagande. I reservalionen anfördesall räll lill ersättning för oförutsebar skada, till vilken den skadelidande påintel säll kan anses vållande, bör inskrivas i lag. Utskottetanser atl de skäl som anfördes i fråga om ersättning är lika giltiga . Utskottet tillstyrkerdärför delyrkandel 2 b) i motionen 2679. dels alt den del av uiskoliels yllrande som på s.24 börjar med "I samma" och slular med "moiionen 2679" bortha följande lydelse: Tidenmellan lagens utfärdande och dess lilllänkla ikrafiirädande blir synneriigenkon, särskilt med hänsyn till de uppgifter som läggs på berörda förelag enligl5 och 2 §§ i den föreslagna lagen. Ulskollet ansluter sig därför lill denuppfattning som redovisats i lagrådels ytlrande och anser au den akluella lageni det fall den antages av skall träda i kraft , istället för som föreslås i propositionen. UU 1978/79:33 30 Ulskollettillstyrker därför delyrkandet 2 e) i moiionen 2679. dels alt ulskotiets hemställan i momenten 3, 4 och5 bort ha följande lydelse: 3. atl med bifall till moiionen1978/79:2678, yrkandei 1, uttalar all, i överensslämmelse med tidigare praxis,svenska sanktioner eller sanklionsliknande åtgärder riklade mol vissl landskall bygga på av fattade beslut eller rekommendationer, 4. atl med bifall lill moiionen1978/79:2678,yrkandei 2, som sin mening ger regeringen till känna vad ulskolletanfört om upplagande av överläggningar med svenska företag om riktlinjer förderas verksamhet i och , 5. aU med bifall till motionen 1978/79:2678,yrkandei 3, och motionen 1978/79:2679, yrkandei 1, avslår proposilionen1978/79:196, dels atl - vid avslag på reservationens hemställani momenlel 5 - utskottets hemställan i momenten 6, 7, 8, 9, 10 och 11 bort haföljande lydelse: a) med bifall lill mofionen 1978/79:2679, delyrkandel2 a), och med avslag på propositionen 1978/79:196 i molsvarande del beslutaratt rekvisitet underlåtenhet skall utgå ur förevarande lagförslags I §, förslåstycket, punkterna 3 och 4, saml b) godkänner vad utskottet anfört om straffansvar försvenskl moderbolag, 7. aU med bifall lill moiionen 1978/79:2679,delyrkandel 2 b), beslutar hos regeringen hemställa alt förslag skyndsamtframläggs lill lagstiftning rörande ersättningförföretag som lider föriust tillföljd av nu föreslagen lagstiftning, 8. atl belräffande straffsatser med bifalllill moiionen 1978/79:2679, delyrkandel 2 c), och med avslag på propositionen1978/79:196 i molsvarande del (6 §) beslutar au fängelse i högst sex månaderskall kunna följa på uppsålligl broll mol lagen och all endasl böler skallkunna följa på gärningsom skeli av grov oaktsamhet, 9. att belräffande förverkanderegler medbifall lill motionen 1978/79:2679, delyrkandel 2 d), avslår proposilionen1978/ 79:196 i molsvarande del (8 §)och hos regeringen hemsläller om förslaglill annan reglering i della avseende i enlighel med vad utskottet anfört, 10. alt beträffande tidpunkt för lagensikraftträdande med bifall lill moiionen 1978/79:2679, delyrkandet 2e), och medavslag på proposilionen 1978/79:196 i denna del beslutar all lagen i frågaskall träda i kraft den , UU 1978/79:33 31 11. atl - vid bifall lill reservationenshemsiällan i momenten 6-10-med anledning av proposilionen 1978/79:196 och medbifall lill motionen 1978/79:2679, delyrkandena 2 a)-e), antar bifogade lagomförbud mot investeringar i och (se bilaga 2). UU 1978/79:33 32 1978/79:1 y överden med anledning av propositionen 1978/79:196 med förslag till lag om förbudmot investeringar i och väckta motionen 1978/79:2679 1 proposilionen 1978/79:196 har regeringen(handelsdeparlemeniel) efter hörande av lagrådet förslagit all anlaetl i proposilionen framlagt förslag till lag om förbud mol investeringar iSydafrika och . Medanledning av proposilionen har väckts bl. a. motionen 1978/79:2679 av JoakimOllen (m) och (). Ärendeihar hänvisats till ulrikesutskoltet. Ulrikesutskoltet har genom beslut den 8maj 1979 hemställt all juslilieulskollet avger yllrandeöver moiionen i de delar som berör jusiilieulskoltels beredningsområde. Syftet med den förslagna lagen är alt - såsom ellled i försöken att på\erka den sydafrikanska rasåtskillnadspolitiken ochsamhällsordningen - genom investeringskoniroll hindra en svensk nyetablering avförelag i och eller en expansion av redan etablerade svenskaförelag där. Lageninnehåller i 1 § bestämmelser om elt principiellt investeringsförbud. Förbudetriklar sig enbart lill svenska juridiska personer. 1 paragrafen föreskrivsförbud all mol vederiag förvärva rörelse eller del av rörelse som drivs iSydafrika eller . Förvärvsförbudet gäller också aklie eller andel isydafrikanskt eller namibiskl förelag eller obligation eller annan för denallmänna omsättningen avsedd skuldförbindelse som utfärdals av sådani företag.Svensk juridisk person får enligl lagrummel inte heller ge sådani förelagtillskott av pengar eller annan egendom som är avsedd alt användas i dessverksamhel och inle heller penninglån eller annan kredil med en löplid över tvåår. Svensk juridisk person förbjuds också att ställa säkerhet för sydafrikanskteller namibiskl förelags skulder med en löplid . Enliglparagrafen får svensk juridisk person vidare inle genom handling ellerunderlåtenhet bidra till alt dess dotterföretag eller dotlerdotierförelag iutlandel köper sydafrikansk eller namibisk rörelse eller köper andel ellerobligalion i, lillskjuter medel till eller släller säkerhei för sydafrikanskleller namibiskl förelag.