bet · G201SkU34 · 1978-12-31 00:00:00 — Yrkandet 3 i motionen 1978/79:54 har överiämnatstill lagutskottet och behandlas av detta utskott, medan yrkandet 2 i motionen1978/79:160 behandlats av skatteutskottet i betänkandet SkU 1978/79:21. avgivet yttrande har fogats som bilaga till betänkandet. SkU 1978/79:34 14 Propositionen innehåller i de delar som behandlas iförevarande betänkande förslag till ny jordbruksbokföringslag. Denna skallersätta den nu gällande jordbruksbokföringslagen av 1951, vilken i alltväsentligt bygger på de regler som tidigare gällde för handelsbokföringen enligt1929 års bokföringslag. Den nya lagen är avsedd för enskild person och dödsbosom äger eller brukar jordbruksfastighet och skall vara tillämplig även i detfallet att verksamheten bedrivs gemensamt av två makar. Jordbruk som drivs iandra former omfattas redan nu av den allmänna bokföringslagen. Lagförslagetbygger på betänkandet (Ds B 1977:8) En ny jordbruksbokföringslag avutredningen om bokföringen inom jordbt uket och är så utformat, att det iförsta hand tillgodoser de krav som från taxeringsmässiga utgångspunkter kanställas på ett redovisningssystem inom jordbruks- och skogsbruksnäringarna.Det knyter emellertid i betydande utsträckning an till vad som gäller enligtden av antagna bokföringslagen (1976:125). Vid remissbehandlingenav utredningens förslag har från åtskilliga håll uttalats den uppfattningenatt det inte finns skäl att reglera bokföringsskyldigheten inom jord- ochskogsbruket i en särskild lag. Departementschefen har emellertid ansett sigböra godta utredningens förslag med hänsyn bl. a. till de specielladriftsförhållandena inom dessa båda näringsgrenar och till attborgenärsintresset här inte gör sig gällande på samma sätt som på andraområden. Dennuvarande redovisningsskyldigheten för jordbrukare är som tidigare nämntsutformad med utgångspunkt i bestämmelser . Som lagutskottet framhålleri sitt yttrande till skatteutskottet finns det därför ett behov av ettm.odernare system för redovisningen. När det gäller formen för skyldigheten attföra räkenskaper enligt jordbruksbokföringslagen vill utskottet erinra om attsådan skyldighet av ålder inte medfört de civilrättsliga verkningar som följerav redovisningsskyldighet enligt allmän bokföringslag. Dess syfte har i förstahand varit att tillgodose taxeringsmässiga aspekter. Mot bakgrund härav och avvad departementschefen i övrigt anfört anser utskottet sig böra - i likhet medlagutskottet - godta att de nya reglerna om redovisningsplikt sammanförs i ensärskild lag. Enligtpropositionen skall för varje räkenskapsår den löpande bokföringen avslutas medett årsbokslut bestående av resultat- och balansräkning. I syfte att undantamindre näringsidkare från skyldigheten att upprätta årsbokslut har föreslagitsen undantagsbestämmelse, enligt vilken sådan skyldighet skall inträda först dåden åriiga bruttoomsättningssumman i verksamheten överstiger 20 basbelopp.Motsvarande bestämmelse har intagits i förslaget till ändring avbokföringslagen. Imotionen 1978/79:54 av m. fl. begär motionärerna att gränsen förbefrielse från skyldighet att upprätta årsbokslut höjs till 25 basbelopp enligtsåväl jordbruksbokförings- som bokföringslagen. SkU 1978/79:34 15 rernamenar atl flertalet familjejordbruk härigenom skulle slippa kravet på attupprätta årsbokslut. Motionärerna i motionen 1978/79:160, m. fl.,anser däremot att undantagsregeln är för vidsträckt och yrkar att gränsen sättsvid 10 basbelopp för den som äger och brukar jordbruksfastighet. Gränsenför skyldighet att upprätta årsbokslut kommer med nuvarande basbelopp om 13 100kr. att uppgå till . Ett bifall till yrkandet i motionen 1978/79:54skulle innebära alt gränsen sattes vid , medan gränsen vid ettbifall till yrkandet i motionen 1978/79:I60skulle ligga så lågt som vid 131 000kr. Av dessa tre gränsvärden anser utskottet sig böra välja det som föreslås ipropositionen och som också förordas av lagutskottet. Utskottet har härvidbeaktat att gränsvärdet i vissa fall skall kunna överskridas utan att dettamedför skyldighet alt upprätta årsbokslut och att vissa poster som liggerutanför räkenskaperna men som skall behandlas som intäkter i skattehänseende -exempelvis värdet av bostadsförmån och av bilförmån - inte omfattas avbruttoomsättningssumman och alltså inte påverkar skyldigheten att upprättaårsbokslut. Som departementschefen anfört torde med propositionens förslagendast en mindre del av näringsidkarna inom jord- och skogsbruk komma altomfattas av årsbokslutsbestämmelserna, medan antalet sådana näringsidkare vidett bifall till motionen 1978/79:160 kan beräknas bli betydande, vilket enligtutskottets mening skulle vara till nackdel för såväl berörda skattskyldiga somskattemyndigheterna. Utskottet avstyrker därför bifall till motionen1978/79:54 yrkandena 1 och 2 och motionen 1978/79:160 yrkandet 1. I motionen 1978/79:65 framhåller attdet förhållandet att de nya bestämmelserna skall träda i kraft den I januari1980 innebär att företagare som har kalenderår som bokföringsår inte kommer attkunna utnyttja årsbokslutsbestämmelserna vid taxering, . Han anser därför att den i bokföringslagen föreslagna gränsenför skyldighet att upprätta årsbokslut bör genomföras så, atl den blirtillämplig vid taxering även för sådana företagare. Ilikhet med lagutskottet anser skatteutskottet alt man så långt möjligt börundvika tröskeleffekter i samband med övergången till nya bestämmelser ibokföringslagen. Utskottet tillstyrker därför bifall till motionen 1978/79:65.Detta föranleder ett tillägg till övergångsbestämmelserna till lagen om ändringi bokföringslagen. Vad slutligen angår det i motionen 1977/78:964 avKari-Eric och framförda yrkandet om att vissajordbrukare skall vara berättigade att behålla kontantprincipen i inkomstslagetjordbruksfastighet vidhåller utskottet sin tidigare uttalade uppfattning attdet av principiella och praktiska skäl är olämpligt alt ha två skilda systemför redovisning av inkomst av jordbruksfastighet. Utskottet avstyrker därförbifall till denna motion. SkU 1978/79:34 16 Mot de delar av propositionen som utskottet intetagit upp till särskild behandling har utskottet inte funnit anledning tillerinran. 1. beträffande gräns för skyldighet att upprättaårsbokslut enligt jordbruksbokföringslagen att med bifall tillpropositionen 1978/79:44 samt med avslag på motionen 1978/79:54 yrkandet 1 ochmotionen 1978/79:160 yrkandet 1 antar det i propositionen intagna förslagettill jordbruksbokföringslag; 2. beträffande gräns för skyldighet att upprättaårsbokslut enligt bokföringslagen att med bifalltill propositionen och med avslag på motionen 1978/79:54 yrkandet 2 antar den ipropositionen föreslagna lydelsen av 1 § bokföringslagen (1976:125); 3. beträffande ikraftträdandet av lagen om ändringi bokförings lagen att med bifalltill motionen 1978/79:65 och med anledning av propositionen antar de delar avdet i propositionen framlagda förslaget till lag om ändring i bokföringslagen(1976:125) som icke behandlats under 2 ovan med den ändringen attövergångsbestämmelserna erhåller följande såsom utskottets förslag betecknadelydelse: Dennalag träder i kraft den 1 Denna lag träder i kraft den 1 Bestämmelsernai 11 och 13-21 §§ behöver ej tillämpas av näringsidkare i varsverksamhet kalenderåret är räkenskapsår och bruttoomsättningssumman understiger ett gränsbelopp som motsvarar 20 gånger detenligt lagen (1962:381) om allmän försäkring bestämda basbeloppet för den sistamånaden av räkenskapsåret. a. det härovan s. II angivna förslaget till lag om ändring i taxeringslagen (1956:623) b. det ipropositionen intagna förslaget till lag om ändring i förordningen (1955:257) om inventering av varulager för inkomsttaxeringen; SkU 1978/79:34 17 5. beträffande kontantmässig redovisning iinkomstslaget jordbruksfastighet att avslår motionen 1977/78:964. Närvarande:Erik (), andre vice talmannen (), (), (). * (c), (), RuneCaristein (s), (), i * (s), (). (), * (c), (), EricMarcusson (s) och * (s). *Ej närvarande vid betänkandets justering. ErikWärnberg, , , i , ,och (alla s) har avgivit följande tvåreservationer till betänkandet Gräns för skyldighet att upprätta årsbokslutenligt jordbruksbokföringslagen Reservanterna anser dels att det avsnitt av utskottets yttrande på s. 15som börjar med "Gränsen för" och slutar med "yrkandet 1"bort ha följande lydelse: Gränsenför skyldighet att upprätta årsbokslut kommer vid ett bifall tillpropositionens förslag och med nuvarande basbelopp om . alt uppgå till262 . Ett bifall till yrkandet i motionen 1978/79:54 skulle innebära attgränsen sattes vid ,, medan gränsen enligt förslaget i motionen1978/79:160 skulle ligga på . Av dessa tre gränsvärden anserutskottet sig böra välja det sistnämnda. Denursprungliga undantagsregeln i bokföringslagen om att företag med enbruttoomsättningssumma understigande . skulle vara undantagna frånskyldighet att upprätta årsbokslut tillkom vid riksdagsbehandlingen avpropositionen med förslag till ny bokföringslag och saknade motsvarighet ipropositionen. uttalade i sitt av godkända betänkandemed anledning av propositionen den meningen, att några generella undantag frånbokföringsskyldigheten inte var motiverade men att det kunde vara befogat medvissa lättnader när det gällde reglerna om den löpande SkU 1978/79:34 18 Syftetmed undantagsregeln är således att undanta de rena småföretagen från skyldighetatt upprätta årsbokslut. Med denna utgångspunkt är enligt utskottetsuppfattning den i propositionen föreslagna undantagsregeln för vidsträckt.Utskottet vill erinra om att gränsvärdet i vissa fall skall kunna överskridasutan att detta medför skyldighet att upprätta årsbokslut och att vissa postersom ligger utanför räkenskaperna men som skall behandlas som intäkter iskattehänseende - exempelvis värdet av bostadsförmån och av bilförmån - inteomfattas av bruttoomsättningssumman och alltså inte kommer att påverkaskyldigheten atl upprätta årsbokslut. Enligt utskottets mening finns det,särskilt mot bakgrund av att gränsvärdet anknutits till basbeloppet, anledningatt i inledningsskedet gå fram med viss försiktighet när det gäller att medgeundantag från årsbokslutsreglerna i jordbruksbokföringslagen. Med det anfördatillstyrker utskottet bifall till yrkandet 1 i motionen 160. Utskottetavstyrker således bifall till motionen 1978/79:54 yrkandena 1 och 2. delsatt utskottet under 1 bort hemställa att med anledning av propositionen1978/79:44 samt med bifall till motionen 1978/79:160 yrkandet 1 och med avslagpå motionen 1978/79:54 yrkandet 1 beslutar att gränsen för befrielse frånskyldighet att upprätta årsbokslut enligt jordbruksbokföringslagen sätts vid10 basbelopp och att med anledning härav antar det i propositionenintagna förslaget till jordbruksbokföringslag med den ändringen att 1 §erhåller följande såsom reservanternas förslag betecknade lydelse: Enskild person------- brukarjordbruksfastighet. Bestämmelsernai 9-15 §§ behöver Bestämmelserna i 9-15 §§ behöver ej tillämpas av näringsidkare i vars ej tillämpas av näringsidkare i vars verksamhet den årliga bruttoomsätt- verksamhet den åriiga bmttoomsätt- ningssumman normalt understiger ningsumman normalt understiger elt gränsbelopp som motsvarar 20 ett gränsbelopp som motsvarar 10 gånger det enligt lagen (1962:381) om gångerdet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring bestämda basbe- allmän försäkring bestämda basbe loppet för av loppet för av räkenskapsåret, räkenskapsåret. Skyldigheten att----------- bokföringstagen(1976:125), SkU 1978/79:34 19 2,Ikraftträdandet av lagen om ändring i bokföringslagen delsan det avsnitt av utskottets yttrande på s. 15som börjar med "I likhet" och slutar med "ibokföringslagen" bort ha följande lydelse: De skäl som motionären framfört för atttidigarelägga ikraftträdandet finner utskottet inte bärande. Tröskeleffekterkommer att inträda vare sig man bifaller motionärens förslag eller ej. mening bör man inte utan mycket tungt vägande skäl bereda enbart demsärskilda förmåner vilkas räkenskapsår avslutas . Någrasådana skäl har motionären inte åberopat och har inte heller utskottet kunnatfinna delsatt utskottet under 3 bort hemställa att med bifall till propositionen och medavslag på motionen 1978/79:65 antar de delar av det i propositionen framlagdaförslaget till lag om ändring i bokföringslagen (1976:125) som icke behandlatsunder 2 i utskottels hemställan. SkU 1978/79:34 20 1978/79:2 y över propositionen 1978/79:44 med förslag till en nyjordbruksbokföringslag, m. m. jämte motioner har berett lagutskottet tillfälleatt yttra sig över propositionen 1978/79:44 med förslag till en nyjordbruksbokföringslag, m. m. jämte motioner. Med anledning av propositionenhar väckts tre motioner, nämligen 1978/79:54 av m. fl. (c),1978/79:65 av () och 1978/79:160 av m. fl. (s). Ipropositionen läggs fram förslag till en ny jordbruksbokföringslag. Lagenäravsedd för enskild person som driverjordbruk eller skogsbruk,dvs. sammakategorier näringsidkare som omfattas av den nu gällande jordbruksbokföringslagen.Redovisningen enligt jordbruksbokföringslagen är avsedd atl tjäna som underiagför taxeringen. Detta har påverkat utformningen av åtskilliga bestämmelser. Iövrigt är regelsystemet i huvudsak uppbyggt enligt samma mönster som i den nyabokföringslagen. Det innebär alt lagen ger utförliga bestämmelser om bådelöpande bokföring och årsbokslut. Bestämmelserna om årsbokslut behöver dockinte tillämpas om den åriiga bruttoomsättningssumman normalt understiger 20basbelopp. Vidareframläggs förslag till vissa ändringar i bokföringslagen. a. föreslås altden nuvarande regeln om undantag från skyldigheten att upprätta årsbokslutersätts med en bestämmelse motsvarande den ovannämnda undantagsregeln iförslaget till jordbruksbokföringslag. Lagstiftningen föreslåsträda i kraft . Ipropositionen föreslås också vissa lagändringar på del skaiterättsliga området. Idet följande behandlar utskottet förslagen till jordbruksbokföringslag och tilländringar i bokföringslagen jämte de med anledning av propositionen väcktamotionsyrkandena med undanlag för yrkandet 3 i motionen 54 och yrkandet 2 imotionen 160. Motionen 54 såvitt avser yrkandet 3 har av skatteulskotlelöveriämnats till lagutskottet och kommer att behandlas i annat sammanhang. Den1 trädde en ny bokföringslag i kraft som ersatte tidigare gällandelag . Den nya lagen skall i princip tillämpas av alla näringsidkare.Enligt ett uttryckligt stadgande undantas emellertid bl. a. enskild person somdriver jordbruk eller skogsbruk från bokföringslagens tillämpningsområde. Sådannäringsidkare omfattas i stället av jordbruksbokföringslagen som istor utsträckning bygger på vad som gällde enligt bokföringslag. SkU 1978/79:34 21 Till skillnad från den redovisningsskyldighet somföljer av den allmänna bokföringslagen medför redovisningsskyldighet enligtjordbruksbokföringslagen inte några civilrätlsliga verkningar. De strängarekrav i olika hänseenden för bokföringsskyldiga, varom finns bestämmelser i bl.a. köplagen, kommissionslagen och konkurslagen, gäller således intejordbruksbokföringsskyldiga. En annan skillnad mellan de bådabokföringslagarna är att jordbruksbokföringslagen i första hand skalltillgodose taxeringsmässiga behov, medan bokföringslagens bestämmelserutformats med hänsyn också till bl. a. de anställdas och fordringsägarnasintresse. Ilikhet med departementschefen anser utskottet att den nuvarandejordbruksbokföringslagen är föråldrad. Behov finns därför av ett modernaresystem för redovisningsskyldigheten inom jord- och skogsbruksnäringarna.Utskottet delar vidare uppfattningen alt ett sådant system i första hand börtillgodose de krav som kan uppställas från taxeringssynpunkt. Såsom förnärvarande gäller bör redovisningsskyldighet för jord- och skogsbruk intemedföra civilrättsliga verkningar. Enmodernisering av jordbruksbokföringen kan komma till stånd antingen genom attjordbrukarna förs in under bokföringslagens regelsystem eller genom att, såsomföreslagits i propositionen, deras redovisningsskyldighet regleras i särskildlag. Under remissbehandlingen av det till grund för propositionen liggandeutredningsförslaget har åsikterna om vilken teknik som bör användas gått starktisär. Skäl kan anföras för båda lösningarna. Enligt utskottets mening får emellertidde i propositionen (s. 32) åberopade omständigheterna för ett bibehållande aven särskild jordbruksbokföringslag anses väga tyngst. Med hänsyn härtill godtarutskottet att bestämmelserna tas upp i en särskild författning. Ilikhet med bokföringslagen innehåller förslaget till jordbruksbokföringslagregler om både löpande bokföring och årsbokslut. Från skyldigheten atl upprättaårsbokslut undantas enligt bokföringslagen enskild näringsidkare som driver sinverksamhet utan biträde av flera än två årsanställda personer och i varsrörelse den åriiga bruttoomsättningssumman understiger . (I § sistastycket). I propositionen föreslås att reglerna om årsbokslut ijordbruksbokföringslagen inte skall behöva tillämpas av näringsidkare i vars verksamhetden åriiga bruttoomsättningssumman normalt understiger ett gränsbelopp sommotsvarar 20 gånger basbeloppet för av räkenskapsåret. Vidareföreslås att undantagsregeln i 1 § sista stycket bokföringslagen ersätts med enmotsvarande bestämmelse. Imotionen 54 yrkas att gränsen för befrielse från skyldigheten att upprättaårsbokslut för jordbrukare sätts vid 25 basbelopp (yrkandet 1) och attbokföringslagen ändras så att samma gränsbelopp kommer att gälla vidtillämpningen av reglerna om årsbokslut som enligt jordbruksbokföringslagen(yrkandet 2). Till stöd för yrkandena framhåller motionärerna att det finnsstarka skäl som talar för att man inte i onödan försvårar för jordbrukarna närdet gäller de ekonomiska rutinerna. Motionärerna förordar att gränsen SkU 1978/79:34 22 sättstill 25 basbelopp i enlighet med vad som föreslagils i LRF:s remissyttrande.Genom en sådan avgränsning skulle fiertalet familjejordbruk slippa att upprättaårsbokslut och även i fortsättningen kunna i huvudsak klara sin bokföringsjälva. Enmotsatt ståndpunkt hävdas i motionen 160. Motionärerna anser atl den ipropositionen föreslagna undantagsregeln är för långtgående och yrkar (yrkandetI) alt gränsbeloppet i jordbruksbokföringslagenbestäms till 10 basbelopp. Utskottetvill erinra om att den nuvarande undantagsregeln i bokföringslagen tillkom vidriksdagsbehandlingen av propositionen 1975:104 med förslag till nybokföringslag m. m. och saknade motsvarighet i propositionen. Med anledning avpropositionen hade väckts flera motioner som syftade till att enskildanäringsidkare, som drev mindre rörelser, helt skulle undantas frånbokföringsskyldighet, bl. a. en motion vari föreslogs att gränsen för bokföringsskyldighetskulle dras vid företag med högst två helårsanställda och med en omslutning påhögst 20 gånger basbeloppet. I sitt av godkända belänkande medanledning av propositionen (LU 1975/76:15) fann sig lagutskottet inte kunnaförorda några generella undantag från bokföringsskyldigheten. Utskottet ansågdel däremot befogat att beträffande småföretagarna tillstyrka vissa lättnadernär det gällde reglerna om den löpande bokföringen och årsbokslut. Beträffandeskyldigheten att upprätta årsbokslut ansåg utskottet att en undantagslös regelskulle komma att innebära en väsentligt ökad börda för småföretagen. De skulleockså i stor utsträckning komma att bli tvungna att anlita hjälp avbokföringsbyråer för att kunna upprätta årsbokslut. Enligt utskottet skulledetta komma att medföra en kostnadsökning för de mindre näringsidkarna.Dessutom ansåg utskottet att det inte torde finnas lämpliga bokföringsbyråer ierforderlig utsträckning. Utskottet föreslog därför alt från reglerna omårsbokslut borde undantas enskilda näringsidkare som drev sin verksamhet utanbiträde av flera än två årsanställda personer och i vars rörelsebruttoomsättningssumman understeg . Fråganom undantagsregelns tillämpningsområde blev åter föremål för överväganden isamband med att förelades förslag till vissa smärreändringar i bokföringslagen (prop. 1976/77:18, LU 1976/77:12). Underremissbehandlingen av de förslag som låg till grund för propositionen hadeförordats att omsältningsgränsen i undantagsregeln skulle anknytas tillbasbeloppet. Med anledning härav framhöll departementschefen i propositionenatt regeln införts sedan ingående hade prövat frågan om hur manskulle tillgodose de mindre företagens önskemål om lättnader i bokföringsskyldigheten.Departementschefen var emellertid beredd att, om de praktiska erfarenheterna avlagens tillämpning så motiverade, återkomma med förslag om en modifiering avundantagsregeln. Vid1977/väcktes en motion vari yrkades att gränsen förundantagsregelns tillämpningsområde skulle bestämmas till 20 gånger SkU 1978/79:34 23 basbeloppet.I sitt av godkända belänkande LU 1977/78:16 ansåg lagutskottet - pågrund av närmare redovisade skäl - alt ett slutligt ställningstagande till denfråga som tagils upp i motionen borde anstå. Med hänsyn till vad som uttalats ipropositionen 1976/77:18 utgick utskottet från att regeringen med uppmärksamhetföljde utvecklingen på området och tog de initiativ som erfarenheterna kundeföranleda. Någon åtgärd från sida med anledning av motionen varinte påkallad. Deskäl som vid riksdagsbehandlingen av bokföringslagen åberopades föratt de mindre näringsidkarna bör vara befriade från skyldigheten att upprättaårsbokslut är enligt utskottels mening alltjämt bärkraftiga. Utskottet delardärför departementschefens uppfattning att även i jordbruksbokföringslagen in en undantagsregel. I likhet med vad som gäller enligt bokföringslagenbör undantagsregeln anknyta till bruttoomsättningen i rörelsen. Vadhärefter gäller frågan om vid vilket gränsvärde befrielse från skyldighet altupprätta årsbokslut skall inträda enligt såväl bokföringslagen somjordbruksbokföringslagen vill utskottet erinra om att sedan bokföringslagenantogs av har penningvärdet fallit i inte obetydligutsträckning. Basbeloppet för uppgick sålunda till . ochutgör för januari . Åtskilliga näringsidkare vilka tidigare legatunder 200 000-kronorsgränsen har otvivelaktigt enbart på grund av penningvärdetsfall fått en ökning av omsättningen till . eller mer och därigenomorsakats en mer omfattande redovisningsskyldighet. Enligt utskottets meningvisar utvecklingen att en anknytning av gränsvärdet till basbeloppet ärmotiverad. Den föreslagna gränsen, 20 gånger basbeloppet, finner utskottet välavvägd. Utskottet har ingen erinran mot att anknytningen av undantagsregeln ibokföringslagen till antalet årsanställda slopas. Ienlighet med det anförda tillstyrker utskottet således propositionen i nuaktuell del och avstyrker bifall till motionen 160 (yrkandet Ijsamt motionen 54(yrkandena 1 och 2). Ovanbehandlade spörsmål har nära anknytning till den fråga som tagits upp imotionen 65. Som inledningsvis berörts skall enligt propositionen ändringarna ibokföringslagen träda i kraft . I motionen framhålls attförslaget till ikraftträdandetidpunkt medför att de nya bestämmelserna ej kanutnyttjas vid taxering av de företagare som har kalenderåret sombokföringsår. Enligt motionären kommer därigenom förhållandevis mångaföretagare att bli tvingade att upprätta årsbokslut för , medande på grund av lagändringen befrias från kravet på årsbokslut för efterföljandeår. I motionen yrkas att de i propositionen föreslagna reglerna skall tillämpasfr. taxering för näringsidkare med kalenderår som bokföringsår. Sommotionären framhåller uppstår en tröskeleffekt för åtskilliga näringsidkaregenom att de nya reglerna i bokföringslagen får tillämpas först för SkU 1978/79:34 24 Skäl talar för atl en sådan effekt bör undvikas. Enligt utskottets meningbör därför den nya regeln om gränsvärdet för brulioom-sättningen få tillämpasredan 1979 av de bokföringsskyldiga som har kalenderåret som räkenskapsår. Fördenna grupp bokföringsskyldiga är det vidare motiverat alt slopa den nuvarandeanknytningen till antalet årsanställda.