bet · G201JoU20 · 1978-12-31 00:00:00 — 1. till Statensutsädeskontroll: Utrustning ett reservationsanslag av , 2. till Bekämpandeav växtsjukdomar ett förslagsanslag av , 3. tUl Statenslanlbrukskemiska laboratorium: Uppdragsverksamhet ett förslagsanslag av 1 000kr., 4. till Bidragtill statens lantbrukskemiska laboratorium ett reservationsanslag av 4 432 000kr. Statens maskinprovningar: Uppdragsverksamhet ochBidrag till sta tens maskinprovningar. Regeringen har under punkterna F 13 och F 14 (s. 7274) föreslagit att för /80 anvisa 1. till Statensmaskinprovningar: Uppdragsverksamhet ett förslagsanslag av , 2. till Bidragtill statens maskinprovningar ett reservationsanslag av . I motionen 1978/79: 1972 av KerstinGöthberg m. fl. (c) föreslås att beslutar 1. att inrätta en sektionvid Maskinprovningarnas allmänna avdelning i för provning avträdgårdsbrukets maskiner i enlighet med maskinprovningarnas anslagsframställning,2. att till Statens maskinprovningar: Uppdragsverksamhet anvisa ett med 580 000kr. I enlighet med denanslagskonstruktion som enligt beslut av tillämpas(prop. 1976/77: 97, JoU 1976/77: 24, rskr 1976/77: 234) föreslås att ettformellt belopp av . Under reservationsanslaget Bidrag till statensmaskinprovningar anvisas medel för att täcka vissa provningskostnader samtkostnader för myndighetsuppgifter m. m. vid maskinprovningar. Regeringensförslag innebär att anslaget för nästa budgetår förs upp med . I motionen 1972 föreslås att beslutar attinrätta en sektion vid maskinprovningarnas allmänna avdelning i förprovning av 3 1978/79. JoU1978/79: 20 trädgårdsbruketsmaskiner och för ändamålet anvisar ett med . Yrkandeti motionen överensstämmer med ett av maskinprovningarna ianslagsframställningen framlagt förslag. tidigare sammanhang anförts har trädgårdsnäringsutredning förraåret avgett vissa förslag rörande produktion, rationalisering och internationellaförhållanden beträffande trädgårdsnäringen. Utredningen har också överlämnatett delbetänkande om rådgivning för trädgårdsnäringen. Dessa förslag liggertill grund för en proposition som kommer att föreläggas riksdagen.Utredningens arbete med återstående frågor beräknas enligt åretskommittéberättelse pågå . Utskottetär mot angivna bakgrund inte berett att nu ta ställning till den i motionen1972 väckta frågan om inrättande av en sektion vid avdelningen i förprovning av trädgårdsbrukets maskiner. I motionen framfört yrkande omanslagsökning avstyrks i enlighet härmed. Då utskottet inte harnågot att erinra mot i propositionen framlagda förslag under förevarandepunkter hemställer utskottet att för /80 1. till Statens maskinprovningar:Uppdragsverksamhet anvisar ett förslagsanslag av , 2. med bifall till regeringensförslag och med avslag på motionen 1978/79:1972 tUl Bidrag till statens maskinprov ningar anvisar ett reservationsanslag av . 33.Statens maskinprovningar: Utrustning och . Utskottet tillstyrkerregeringens förslag under punkterna F 15 och F 16 (s. 7475) och hemställer att /80 anvisar 1. till Statens maskinprovningar:Utrustning ett reservationsanslag av , 2. till ettförslagsanslag av . Regeringen har under rubriken (s. 7684) föreslagit att 1. godkänna vad i propositionenförordats om ökad antagning till jägmästarlinjen, 2. godkänna vad i propositionenförordats om jägmästarlinjens längd, 3. besluta om inrättande av en allmän utbildningslinje benämnd skogsteknikerlinjen och omfattande högst65 poäng, 4. godkänna vad i propositionenförordats om lokaliseringen av det norra skogsinstitutet. JoU 1978/79: 20 35 I motionen 1978/79: 286 av m. (c) hemställs att ger regeringen till känna vad i niotionen anförtsom lokalisering av norra skogsinstitutet till . I motionen 1978/79: 327 av m. fl. (s,c, m, fp) hemställs att hos regeringen anhåller att vid ökning avskogstek-nikerutbildningen hänsyn tas till den utbildningskapacitet som finnsvid och läns skogsskola, Gammelkroppa. I motionen 1978/79: 541 av m. fl. (s)hemställs att med avslag på propositionens förslag om förläggning avskogsinstitutet tUl beslutar att förlägga norra skogsinstitutet tillSollefteå i enlighet med tidigare fattat beslut . I motionen 1978/79: 1471 av ()hemställs att beslutar att norra skogsinstitutet skall ligga iSollefteå. I motionen 1978/79: 1979 av m. (s) hemställs att beslutar att hos regeringen anhålla attskogsinstitutet i projekteras för en intagning av 60 elever per åroch en ökad kapacitet för utbildning i flygbUdsteknik. har i anslutning tUl denna punkt inkommit skrivelser från statensskogsinstitut i och . Under förevarande rubrik tar regeringen upp bl. a.vissa frågor rörande jägmästarulbildningen och den framtida verksamheten vidstatens skogsinstitut. Ifråga om jägmästarulbildningen innebär regeringens förslag att antagningentill denna utbUdningslinje ökas från 40 till 60 fr. o. m. höstterminen 1980.Vidare föreslås att utbildningen på jägmästarlinjen i anslutning tilländringar i utbildningsplanen, bl. a. innebärande viss förlängning avstudietiden, får omfatta 200 poäng mot nuvarande 160 poäng. Regeringenshär redovisade förslag, som överensstämmer med vad lantbruksuniversitetetförordat, kan utskottet för sin del biträda. har till uppgift att bedriva utbildning av skogstekniker samtvidareutbUdning och fortbildning på skogsbrukets område. Skogsleknikerrekryteras till tjänster som skogsvårdskonsulenler, kronojägare, skogvaktareoch inspektörer samt liknande befattningar. är förlagttill resp. , kommun. har f. n. enprovisorisk lokalisering. () är central tillsynsmyndighetför instituten. JoU 1978/79: 20 36 resp.skogsinstitut handhas av rektor samt ett kollegium. Antagningen är genomsnittligt 90 elever . Regeringenföreslår på grundval av en av SÖ verkställd utredning att skogsinstitutensverksamhet inordnas i högskolan, varvid skogstekniker-utbUdningen bör fåställning som allmän utbUdningslinje. Eftersom övrig högskoleutbildning förskogsbruket meddelas vid , anses naturligt attäven skogsinstituten inordnas i denna högskoleenhet. I propositionen förordasdärför att skogsinstituten från ingår i Sverigeslantbruksuniversitet. Utskottethar inte något att erinra mot att skogsinstituten organisatoriskt överförstill . Som anförs i propositionen bör det ankomma påSveriges att fatta beslut beträffande institutensorganisatoriska ställning inom samt frågan om linjenämndför skogsteknikerlinjen. SÖhar föreslagit att antagningen till utbildningen fr. o. m. /80 ökastill minst 120 studerande . Kostnaderna för den ökade antagningen samtkostnader för driften i övrigt kan inte beräknas förrän frågan om lokaliseringav det norra skogsinstitutet är avgjord. Föredragandenär f. n. inte beredd att föreslå en ökad antagning av studerande tillutbildningen med hänsyn bl. a. till organisatoriska frågor och den rådandelokalsituationen vid instituten. Han föreslår således att utbUdningen /80 organiseras så att en genomsnittlig examinationsvolym om 90elever per budgetår upprätthålls. Utskottet kan för sin del ansluta sig tillföredragandens förslag. Fråganom lokaliseringen av norra skogsinstitutet har tidigare vid några tillfällendiskuterats i . Sammanfattningsvis innebär tidigareställningstaganden härvidlag följande. Ianslutning till prövning av utbildningen vid statens skogsskoloroch statens skogsmästarskola beslutades att det norra skogsinstitutet skulleföriäggas till (prop. 1969: 1 bU. 11, JoU 1969: 1, rskr 1969: 9).Föredragande departementschefen anförde: I finns möjlighet till samförläggning meden befintlig skogsbruksskola. I staden finns också gymnasium. Vidare är stadencentralt belägen inom rekryteringsområdet. Tillgång på samhällsservice och närhetentill övningsskogar talar vidare för denna ort. Regeringen uppdrog åt SÖ att efterutredning inkomma med förslag angående skogsinstitutens framtida verksamhet.Riksdagen har senare beslutat (UbU 1976/77: 4, rskr 1976/77: 17) att frågan omlokaliseringen av det norra skogsinstitutet skall prövas på nytt när resultatetav utredning om utbUdningens framtida utformning föreligger.Den vidare projekteringen av lokaler i för skogsinstitutet bordeenligt utskottets mening anslå i avvaktan på förnyad prövning av det norrainstitutets lokalisering. JoU 1978/79: 20 37 har slutligen behandlat fråganunder 1977/(UbU 1977/78:30). hade SÖ:s utredningframlagts. Utskottet förutsatte att regeringen /riksmöteskulle förelägga förslag om skogsinstitutens framtid och omlokaliseringen av det norra skogsinstitutet. LOhar fört fram som möjlig lokaliseringsort med hänsyn till integrationsmöjlighetmed bl. Föredraganden anser dock att närheten tilldet praktiska skogsbruket är än mer betydelsefull för utbildningen avskogstekniker. Han anser därför att det inte finns tillräckliga skäl attöverväga annan lokaliseringsort än eller . Föredragandenhar vid sin prövning av lokaliseringsfrågan inte funnit alt deutbildningsmässiga fördelarna av en lokalisering till överväger delokaliseringspolitiska nackdelarna av en flyttning av skogsinstitutet frånBispgården. Tillräckliga skäl för en omlokalisering av institutet frånBispgården till föreligger enligt föredragandens mening inte. Hanförordar därför att det norra skogsinstitutet ligger kvar i . Utskottetanser i likhet med föredraganden att det både i och i Sollefteåfinns goda möjligheter att organisera en effektiv utbildning av skogstekniker.Möjligheter att samordna verksamheten med befintlig skogsbruksskola har anförtssom skäl för att välja . Andra skäl, framför alltlokaliseringspolitiska, talar för att institutet ligger kvar i Bispgården.Ragunda kommun hör till de kommuner i landet som drabbats svårt av utflyttningoch vikande sysselsättning. Kommunens situation skulle allvarligt påverkas, omskolan i lades ned. Även om arbetsmarknadsläget är allvarligt ocksåi , torde denna kommun relativt sett inte påverkas i sammautsträckning av skogsinstitutets förläggning. Motbakgrund av vad nu anförts förordar utskottet att godkänner alt norraskogsinstitutet ligger kvar i . Följaktligen avstyrker utskottet deyrkanden till förmån för en placering av institutet i som framförts imotionerna 286, 541 och 1471. Somanförs i propositionen behöver skogsinstitutets lokaler i rustasupp och utökas. Föredraganden förutskickar därför att snarastefter det beslut i lokaliseringsfrågan föreligger skall ges i uppdrag attprojektera erforderliga om- och tillbyggnader. Imotionen 1979 föreslås att förenämnda projektering bör ske för en intagning vidBispgården av 60 elever och en ökad kapacitet för utbildning iflygbildteknik. Nuvarande elevintagning är så fördelad alt 60 tas in till detsödra institutet och 30 till det norra. Somredovisats i det föregående återstår vissa organisatoriska frågor att lösainnan förslag om en ökad antagning till skogsteknikerlinjen kan föreläggasriksdagen. JoU 1978/79: 20 38 altfortgå, och ett förslag om utbUdningskapaciteten på skogsteknikerlinjenberäknas enligt vad utskottet erfarit avges i budgetpropositionen 1980.Utskottet förutsätter att planläggningsarbetet, där byggnadsstyrelsensprojektering ingår som ett led, kommer att innefatta överväganden även av den imotionen 1979 berörda intagningsproblematiken. bör som sin mening geregeringen till känna vad utskottet med anledning av motionen 1979 anfört. Enligtmotionen 327 är det angeläget att man vid beslut om ökning avskogsteknikerutbildningen tar hänsyn tUl den utbildningskapacitet som finns vidVärmlands och läns skogsskola i . Ifrågavarande skola, somstartade på initiativ av hushållningssällskap och landsting, bedriverskogsteknikerutbildning enligt samma läroplan som gäller för de statligainstituten. Utskottetfinner det för sin del naturligt att även den utbildning som sker vid nuifrågavarande utbildningsanstalt måste vägas in såväl i de fortsatta övervägandenarörande antagningen av studerande till skogsteknikerutbildningen som i denövergripande översyn av den eftergymnasiala utbildningen somlantbruksuniversitetet enligt vad anförts kommer att få i uppdrag attgöra. Även sådana frågor som utbildningen i flygbildteknik får antas komma attingå i översynen. Något särskilt initiativ från sida med anledningav motionen 327 synes inte påkallat. Utskottet, som inte harnågot att invända mot vad i propositionen i övrigt anförts under denna rubrik,hemställer atl 1. godkänner vad i propositionenförordats om ökad antagning till jägmästarlinjen, 2. godkänner vad i propositionenförordats om jägmästarlinjens längd, 3. beslutar om inrättande av enallmän utbildningslinje benämnd skogsteknikerlinjen och omfattande högst 65poäng, 4. med bifall till regeringensförslag och med avslag på motionerna 1978/79: 286, 1978/79: 541 och 1978/79:1471 godkänner vad i propositionen förordals om lokaliseringen av det norraskogsinstitutet, 5. som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet med anledning av motionen 1978/79: 1979 anfört omplanläggningsarbetet rörande skogsteknikerutbildningen, 6. anser motionen 1978/79:327besvarad med vad utskottet anfört. 35.Sveriges : Förvaltningskostnader m. fl. Regeringen har underpunkterna G 1G 7 (s. 8495) föreslagit att JoU1978/79: 20 39 1. bemyndigaregeringen att inrätta en personlig tjänst som professor i enlighet med vad somi propositionen förordats, 2. till Sverigeslantbruksuniversitet: Förvaltningskostnader för /80 anvisa ettförslagsanslag av , 3. till Sverigeslantbruksuniversitet: Bokinköp m. m. för /80 anvisa ettreservationsanslag av , 4. till Sverigeslantbruksuniversitet: Lantbruksvetenskapliga fakultetens driftkostnader /80 anvisa ett reservationsanslag av , 5. till Sverigeslantbruksuniversitet: Lantbruksdriften för /80 anvisa ettförslagsanslag av , 6. till Sverigeslantbruksuniversitet: Veterinärmedicinska fakultetens driftkostnader /80 anvisa ett reservationsanslag av , 7. till Sverigeslantbruksuniversitet: Djursjukhuset i för /80 anvisa ettförslagsanslag av , 8. till Sverigeslantbruksuniversitet: Skogsvetenskapliga fakultetens driftkostnader /80 anvisa ett reservationsanslag av . I motionen 1978/79: 980 av BertilFiskesjö (c) hemställs att hos regeringen begär atthögskoleförordningen för ändras så att destuderande tillerkänns utökad representation i styrelse ochplaneringsberedning i enlighet med vad som anges i motionen. I motionen 1978/79: 986 av AlfredHåkansson m. fl. (c, s, m, fp, vpk) hemställs att till Bidrag tilldriften av under rubriken /80 anvisar ett i förhållande tUl regeringens förslag med100 . förhöjt anslag av . I motionen 1978/79: 992 av EinarLarsson m. fl. (c) hemställs, såvitt nu är i fråga (yrkande 1), att riksdagenbeslutar att vid behandling av propositionen 1978/79: 100 bil. 13 G Utbildningoch forskning till för /80 anvisaett i förhållande till regeringens förslag med . I motionen 1978/79: 1472 av RuneÅngström och (båda fp) hemställs att som sin meningger regeringen tUl känna vad i motionen anförts beträffande inrättandet av enrenforskningssta-tion i . I motionen 1978/79: 1983 avJan-Ivan m. fl. (c, m) hemställs alt beslutar att vidbehandling av propositionen 1978/79: 100, JoU 1978/79: 20 40 bil.13 G Utbildning och forskning, till /80 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . ökat anslag, varvid dessa extra medel fördelas på inrättande av tjänstsom försöksledare i norra (.) och för bestridande avdriftkostnader därmed (. I motionen 1978/79: 2135 av m. (s) hemställs, såvitt nu är i fråga (yrkande 7), att tUl Sverigeslantbruksuniversitet: Förvaltningskostnader för /80 anvisar elti förhållande till regeringens förslag med . I förevarande avsnilt behandlar utskottet i ettsammanhang anslagen till förvaltningskostnader, tillbokinköp m. m., lill lantbruksdriften och till de tre fakulteternasdriftkostnader samt till djursjukhuset i . Regeringensförslag i fråga om förvaltningskostnadsanslaget innebär att ifrågavarandeanslag räknas upp med . Därvid har underanslaget räknats medel för verksamheten vid de under föregående punkt omnämndaskogsinstituten. Behovet av vissa planeringsresurser vid den centralaförvaltningen har även beaktats. Som framgår av propositionen har anslagspostenNorrvikens trädgårdar räknats upp med . till 150 000 kr.Anslagsförändringen motiveras i övrigt av vissa medelsöverföringar frånnaturvetenskapliga forskningsrådet samt av utgiftsökningar av i huvudsakautomatisk karaktär. Imotioner i anslutning till denna punkt har väckts förslag om såväl ökningar somminsknmgar av anslagen. 1motionen 992 föresläs att till anvisarett i förhållande till regeringens förslag med . ökat anslag.Förslaget berör såväl förvaltningskostnaderna som driftkostnaderna vidlantbruksuniversitetets fakulteter. De områden som enligt motionen börtillgodoses med resurser är forskningen kring bl. a. minskad användning avbekämpningsmedel, anpassning av tekniken för att minska skador på miljöer samtforskning inom områdena mastiter och djur-miljö-djurhälsa och skogsföryngringsforskning.Samtliga yrkanden motsvarar önskemål som framfört i sinanslagsframställning. Ett annat förslag till anslagsökning läggs fram imolionen 1983, vari yrkas på en uppräkning med sammanlagt . förfinansiering av en förstärkning av försöksverksamheten i norra särskilti vad avser grovfoderområdet. Motdessa förslag står ett i motionen 2135 framlagt yrkande om minskning avanslaget till förvaltningskostnader med en procent, motsvarande 2 214 000 kr.Detta förslag motiveras bl. a. med att besparings- JoU 1978/79: 20 41 alternativeti viss utsträckning genomförs för högskolorna under universitets- ochhögskoleämbetet. mening kan det självfallet diskuteras var nedskärningar imyndigheternas anslagsäskanden bör göras och vilka önskemål som i första handbör tillgodoses. Allvaret i det nuvarande statsfinansiella läget medåtföljande krav på restriktivitet vid fastställandet av budgeten skaparsärskilda svårigheter vid bedömningen av hithörande frågor. Dei motionerna 992 och 1983 framförda önskemålen berör viktiga forskningsfält somi och för sig är värda all uppmärksamhet. Som anmälts i budgetpropositionenkommer också förslag om ytterUgare forskningsresurser på skogsbrukets ochväxtförädlingens område att under innevarande i särskild ordningföreläggas . Vadgäller det i motionen 2135 framförda besparingsförslaget viU utskottetframhålla att förvaltningskostnaderna tUl nära hälften består av lokalkostnadersom har ringa möjligheter att påverka. En minskning avanslagstUldelningen i enlighet med molionen skulle därigenom komma attinskränka utrymmet för löner synnerligen kraftigt och sannolikt medföra ettomedelbart behov alt minska personalstyrkan med ett 15-tal tjänster. En sådanreduktion av befintliga resurser får givetvis betydande återverkningar på denfortsatta utbildningen och forskningen på jord- och skogsbrukets område. Ettbeslut i angiven riktning kräver därför enligt utskottets mening betydligt meraingående överväganden än de som presenterats i motionen 2135. Viden samlad bedömning av de olika faktorer för vilka i det föregående redogjortshar utskottet för sin del stannat för att föreslå att godkänner denav regeringen gjorda avvägningen av anslagsramarna för nu ifrågavarandeutbildnings- och forskningsändamål. behandlade yrkanden i motionerna 992,1983 och 2135 avstyrks således. Imotionen 986 föreslås att den i utgiftsstat upptagnaanslagsposten Bidrag till driften av bör höjas med . utöver det belopp som beräknats i propositionen. Utskottetvill erinra om att statsbidraget tUl driften av utgårenligt grunder som godkändes av . Enligt gällande avtal, somgäller till och med , svarar staten för täckandet av hälften,eller . av beräknat årligt underskott av , medan övrigaintressenter, berörda landsting och kommuner m. fl. med varierande andelarsvarar för täckandet av återstående . I samband med att avtalet löperut bör förhandlingar mellan olika intressenter tas upp för att lösa delångsiktiga finansieringsfrågorna. I avvaktan härpå bör akuta ekonomiskafrågor lösas genom särskild i finansieringsavtalet föreskrivenhandläggningsordnmg. JoU 1978/79: 20 42 Med hänvisning till det anförda och med hänsynjämväl till att det ankommer på regeringen att fastställa staten förlantbruksuniversitetet föreslår utskottet att lämnar motionen 986utan åtgärd. Imotionen 1472 förs fram förslag om att inrätta en renforsknings-station iVindeln, knuten tUl . Utskottet får med anledning häravanföra följande. och lokalisering har varit föremål för utredning inom Sverigeslantbruksuniversitet. gjorde enframställning till regeringen om byggande av en renforskningsstation i Vindeln.Förslaget har remissbehandlats. I flera avseenden har remissinstanserna varitkritiska tiU förslaget. a. har efterlysts en samordning av insatsernamellan de nordiska länderna på förevarande område. Det har därför befunnitsnaturligt att ta upp frågan om en gemensam nordisk renforskning. Regeringarna iFinland, och har tillsatt en gemensam kommitté för att utredafrågan om gemensamt nordiskt samarbete rörande renforskningen i syfte attbättre ta till vara de ekonomiska resurserna och få till stånd en ändamålsenligorganisation. Resultatet av utredningen beräknas enligt vad utskottet inhämtatkunna föreligga innevarande år. Utskottetanser att motionen 1472 i avvaktan på resultatet av pågående överväganden kanlämnas utan åtgärd från sida. Fråganom de studerandes representation i de beslutande organen vid Sverigeslantbruksuniversitet tas upp i motionen 980. Enligt derma ger en jämförelse medandra högskolor vid handen att de studerande vid har enväsentligt sämre representation. Medan de studerande inom övriga delen avhögskoleområdet har rätt att utse tre ledamöter i högskolestyrelserna har destuderande vid endast rätt att utse en. Enligtmotionärernas mening ter sig denna olikhet svårmotiverad och ägnad alt försvåram.öjligheterna för de studerande vid att ta till varasina intressen. Motionen utmynnar i ett förslag att förordningen förlantbruksuniversitetet ändras så alt de studerande lillerkänns utökadrepresentation i styrelse och planeringsberedning, lämpligen så att de erhåUertvå representanter i vartdera organet. Enligtriksdagens beslut (prop. 1976/77: 67, JoU 1976/77: 17, rskr 1976/77: 247)ankommer det på regeringen att besluta om såväl antalet ledamöter som sättetatt utse dessa. Enligtförordningen (1977:344) för (ändrad 1978: 470)består styrelsen f n. av tio företrädare för allmänna intressen, rektor ochförvaltningschefen. Antalet företrädare för de anställda och de studerande somhar rätt att ingå i styrelsen ar två respektive en. Planeringsberedningenär under styrelsen ett policyskapande organ med uppgift alt bl. a. samordnaanslagsframställningar och resursför- JoU 1978/79: 20 43 delningsärenden.Enligt nyssnämnda förordning skall beredningen beslå av rektor, föreståndarenför statens veterinärmedicinska anstalt, dekanus för respektive fakultet ochförvaltningschefen samt företrädare för verksamhten inomlantbruksuniversitetet. Antalet företrädare för de anställda och de studerandesom har rätt att ingå i beredningen är två respektive en. I fråga om utseendeav företrädare för de studerande gäller föreskrifter i lagen (1977: 220) omelektorsförsamling vid högskoleenhet. Ytterligare föreskrifter om ledamöter iplaneringsberedningen meddelas av styrelsen. Förhögskoleväsendet i övrigt gäller i fråga om motsvarande organ bestämmelser ihögskoleförordningen (1977:263) och förordningen (1976:702) med instruktion föruniversitets- och högskoleämbetet. Enligt där gällande regler skaU antaletföreträdare för de studerande som har rätt att ingå i högskolestyrelse varatre. Inomuniversitets- och högskoleämbetet finns fem planeringsberedningar förgrundläggande högskoleutbildning, forskarutbildning och forskning.Planeringsberedning består av ordförande och högst 18 andra ledamöter. Iberedning skall bl. a. ingå företrädare för studerande inom vederbörandeansvarsområde. F. n. utgör antalet representanter för de studerande två vidtre beredningar och en vid återstående två beredningar. Vid universitets- ochhögskoleämbetet ingår en representant för istyrelsen.