bet · G201KU11 · 1978-12-31 00:00:00 — betänkande 1978/79:11 medanledning av motioner om förbud mot kollektivanslutning till politiskt parti,m. I motionen 1977/78:402 av ()ochAllan Akeriind (m) yrkas 1. att hos regeringen anhåller om förslagtill lag om förbud mot kollektivanslutning till politiskt parti, 2. altriksdagen beslutar hos regeringen anhålla att rättighetsskyddsulredningen för iuppdrag att utreda huruvida offentliga myndigheter, t. ex. via dataregister förlöneregistrering, med anledning av kollektivanslutningen noterar dekollektivanslutnas politiska uppfattning. Imotionen 1977/78:924 av . (fp, c) yrkas att återuttalar sin principiella inställning mot politisk kollektivanslutning. Imotionen 1977/78:1422 av m.fi. (m) yrkas att riksdagenbeslutar uttala att kollektivanslutning till politiskt parti ej står iöverensstämmelse med vårt demokratiska samhällsskick, varför det i grundlagenbör inskrivas den enskildes rätt att själv avgöra eventuell anslutning tillpolitiskt parti. Angående motiveringarnahänvisas lill de tryckta texterna. Fråganstidigare behandling m. m. Frågan om kollektivanslutningen avfackföreningsmedlemmar lill det socialdemokratiska partiet har vid fleratillfällen behandlats av , bl. a. i samband med antagandet av 1974 årsförfattning. Grundlagberedningens majoritet tog avstånd från tanken att igrundlagen införa förbud mot kollektivanslutning till politiskt parti. Sammaståndpunkt intogs i propositionen samt av majoritet(KU 1973:26). 1 en reservation (2 m) föreslogs ett grundlagsstadgande omförbud mot kollektivanslutning. I en annan reservation (3 c, 2 fp) förordadesett uttalande av av innebörd att kollektivanslutning inte bordeförekomma men att frågan borde lösas inte i första hand genom lagstiftning utangenom åtgärder från partiernas sida i form av opinionsbildning motkollektivanslutning. biföll sistnämnda reservation. Även vid 1974års riksdag bifölls ett motionsyrkande av motsvarande innebörd (KU 1974:54). Fri-och rättighelsulredningen som framlade sitt betänkande föresloginte något grundlagsförbud mot kollektivanslutning. I en reservation (1 m)yrkades på en sådan bestämmelse medan i en annan reservation (1 fp och 1 c)gavs uttryck för samma uppfattning som tidigare ställt sig bakom. 1 1978/79. KU 1978/79:11 2 I propositionen om fri- och rättigheter i grundlag(1975/76:209) intog den dåvarande regeringen samma ståndpunkt som fri- ochrättighelsulredningen. (KU 1975/76:56) anslöt sig lillpropositionen i denna del. Även i detta sammanhang förelåg en reservation (coch fp) av samma innebörd som tidigare, nämligen all frågan borde lösas iförsta hand genom åtgärder från de politiska partiernas sida. Denna reservationbifölls av . I en annan reservation (m) hade yrkats lagstiftning molkollektivanslutning. Konstitutionsutskottetbehandlade en motion (m) vari begärdes lagstiftningsåtgärder om förbudmot kollektivanslutning. Utskottsmajori-lelen (KU 1976/77:27)erinrade i sillyttrande över motionen om all ställt sigbakom uttalanden av innebörd att kollektivanslutning till politiskt parti inteborde förekomma men att frågan inte i första hand borde lösas genomlagstiftning utan genom åtgärder från partiernas sida. 1 betänkandet återgavsriksdagens uttalande i frågan 1976, vilket hade följande innehåll: Individens räll all fritt och självständigt väljapoliiiskl parli är grundläggande för demokratin. Utskottet kan därför avprincipiella skäl inte acceptera kollektiv anslut ning a v människor tillpolitiskt parti. Ett sådant system strider mol den åsiktsfrihet som gällandegrundlag utgår ifrån och som ytterligare befästes i del nu föreliggandeförslaget till förstärkning av de medborgerliga fri- och rätligheierna. Reservationsrättenför den enskilde förändrar ingenting i denna demokratiskt grundläggande fråga.Den tvingar den enskilde atl offentligt avslöja vilket parli vederbörande intevill tillhöra. Detfinns anledning att understryka att ett uttalande motkollektivanslutning på intet sätt riktar sig mot fackliga föreningars rätt altsjälva besluta om egna angelägenheter. Denna rätt skall självklart varaorubbad. Däremot riktas uttalandet till det parti - socialdemokraterna - somregistrerar som medlemmar andra än dem som individuellt sökt medlemskap ipartiet. Nuvarandemissförhållanden bör icke i första hand förändras genom lagstiftning ulan genomåtgärder från partiernas egen sida. Utskottsmajoriteten anslöt sig till detta uttalandeoch framhöll att den debatt om kollektivanslutningens berättigande som påsenare tid förekommit, bl. a. inom det socialdemokratiska partiet och denfackliga rörelsen, gjorde att utskottet hyste starka förhoppningar att frågankunde komma att lösas . Utskottet avstyrkte därförmotionens yrkande om lagstiftningsåtgärder. reservation (6 s) anfördes bl. a. all det måste tillkomma fackligaorganisationer alt fatta beslut i egna angelägenheter. Elt särskilt yttrande (2m) innehöll följande synpunkter i frågan: uttalade uppmaning attupphöra med kollektivanslutningen till politiskt parti har inte respekteratsav socialdemokraterna. Moderata samlingspartiet har vid fiera tillfällen krävtatt lagstiftning bör användas för att fö ett slut på detta antidemokratiskasystem. KU 1978/79:11 3 Den opinion mot kollektivanslutning som undersenare tid allt starkare förmärkts inom såväl det socialdemokratiska partietsom den fackliga rörelsen ger anledning till vissa förhoppningar om atl degjorda riksdagsuttalandena äntligen skall respekteras av det parti somtillämpar kollektivanslutning. Vi har därför avstått från att krävaförbud i lag mot kollektivanslutning till politiskt parti. Vårprincipiella uppfattning i frågan står emellertid fast. Kollektivanslutningenkan omöjligen förenas med principen i vårt demokratiska system att var och enskall ha rätt atl fritt och självständigt välja åskådning och därmedpartitillhörighet. Skulle ej kollektivanslutningen genom beslut av dem sombegagnar sig av detla system bringas att upphöra , börfrågan om lagstifining ånyo övervägas. Riksdagenbiföll uiskottsmajoriietens uttalande. Idet framlagda belänkandet av rättighetsskyddsulredningen (SOU1978:34) berörs inte frågan om kollektivanslutning till politiskt parti.Utredningen har slutfört sitt uppdrag. Sombilaga till detta betänkande fogas en promemoria i kollektivanslutningsfrågansom utskottet erhållit från det socialdemokratiska partiet. Enligt utskottet måste det tillkomma fackligaorganisationer att fatta beslut i egna angelägenheter. Av principiella skälavstyrker därför utskottet bifall till nu aktuella motioner ikollektivanslutningsfrågan. 1. beträffande uppdrag åträttighetsskyddsulredningen i kollektivan- stutningsfrågan avslår motionen 1977/78:402 yrkandet 2, 2. beträffande lagstiftningsåtgärder motkollektivanslutning till politiskt parti avslår motionerna 1977/78:402yrkandet 1 och 1977/ 78:1422, 3. beträffande riksdagsuttalande motkollektivanslutning titt politiskt parli avslår motionen 1977/78:924. Närvarande:Kari ()*, (). (), (),()*, (), (), (), (), (), ()*, BrittaHammarbacken (c), (), ()* och EssePetersson (fp). *Ejnärvarande vid betänkandets justering. KU 1978/79:11 4 1. avAnders () och () som ansett delsatt utskottets yttrande bort ha följande lydelse: Engrundläggande princip för vårt demokratiska samhällssystem är atl var och enhar rätt att fritt och självständigt välja åskådning och därmed politiskpartitillhörighet. tillämpar emellertid det socialdemokratiskapartiet ett system som klart strider mot denna princip genom att partieterhåller övervägande delen av sina medlemmar genom kollektiv anslutning.Befrielse från medlemskapet kan visseriigen vinnas genom reservationsrätten.Utnyttjande av denna innebär dock alt vederbörande tvingas röja sin politiskauppfattning. Detta strider mot grundlagens regler om de medborgerliga fri- ochrättigheterna, som vilar på den uttryckliga förutsättningen att åsiktsfrihetenskall respekteras och värnas. Utskottetvill erinra om att bestämt tagitavstånd från systemet med kollektivanslutning. Dåriksdagens upprepade uttalanden mot kollektivanslutningen inte respekteras avdet socialdemokratiska partiet har frågan enligt utskottet ånyo kommit i detläget, att lagstiftningsåtgärder bör övervägas. Mot sådana åtgärder har riktatsden invändningen atl ett förbud i lag mot kollektivanslutning skulle utgöraell ingrepp i föreningsfriheten. Utskottet anser denna invändning ohållbar, dådenna frihet ej kan innebära rätt att ansluta någon till ett politiskt partiutan vederbörandes samtycke. Med hänvisning till det anförda bör hosregeringen hemställa om förslag lill lagstiftning i ämnet. delsatt utskottets hemställan vid punkten 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande lagstiftningsåtgärder motkollektivanslutning lill politiskt parii med bifall till motionerna1977/78:402 yrkandet 1 och 1977/78:1422 hos regeringen begär förslag tilllagstiftning mot kollektivanslutning till politiskt parti, 2. avKarl (), (), (), (), () och () som ansett dels att utskottetsyttrande bort ha följande lydelse: Individensrätt att fritt och självständigt välja politiskt parti är grundläggande fördemokratin. Utskottet kan därför av principiella skäl inte acceptera kollektivanslutning av människor till politiskt parti. Eu sådant system strider mol denåsiktsfrihet som gällande grundlag utgår från såvitt gäller de medborgerligafri- och rättigheterna. Reservationsrättenför den enskilde förändrar ingenting i denna demokratiskt grundläggande fråga.Den tvingar den enskilde att offentligt avslöja KU 1978/79:11 5 vilketparti vederbörande inte vill tillhöra. Detfinns anledning att understryka att ett uttalande motkollektivanslutning på intet sätt riktar sig mot fackliga föreningars rätt attsjälva besluta om egna angelägenheter. Denna rätt skall självklart varaorubbad. Däremot riktas uttalandet till det parti - socialdemokraterna - somregistrerar som medlemmar andra än dem som individuellt sökt medlemskap ipartiet. Nuvarandemissförhållanden bör, som uttalat,bringas att upphöra i första hand genom åtgärder från partiels egen sida. Utskottetkonstaterar att uttalande ännu inte efterföljts. Dåindividens rätt alt själv avgöra medlemskap i politiskt parti harutomordentligt stor principiell betydelse i en demokrati, bör ånyogöra ett uttalande i denna fråga. dels att ulskotlels hemställan vid punkten 3 bortha följande lydelse: att 3. beträffande riksdagsuttalande molkollektivanslutning till politiskt parti med bifall lillmotionen 1977/78:924 godkänner vad utskoliel uttalat ifrågan. KU1978/79:11 6 Del är lokala fackliga organisationersom kollektivt kan ansluta sig lill socialdemokratiska partiet. Organisatorisktsker anslutningen till ortens arbetarekommun. Många av de kollektivt anslutnaär också direkt anslutna till partiet genom någon socialdemokratisk förening.Del kollekliva medlemskapet innebär samma siadgemässiga rättigheter ochskyldigheter som för enskilt ansluten medlem. När LO bildades var del organisatoriskaförhållandet lill det socialdemokratiska partiet en av huvudfrågorna. 1898 beslutade att varje fackförbund som önskade tillhöraLO skulle vara skyldigt all senast också ansluta sig lill delsocialdemokratiska partiet. a. av arbetsgivarnas ständiga angrepp på föreningsrätten och demakthavandes systematiska motstånd mot en röslrätlsreforrh. Dennaansluiningsform lill partiet framkallade dock opposition bland fackligtaktiva. Ar1900 upphävdes beslutet, men LO:s inställning i sak ändrades inte. I stadgarnainfördes följande bestämmelse: "Landsorganisationensåliggande är tillika alt verka för varje fackförenings anslutning till sin ortsarbetarekommun och genom denna till SocialdemokratiskaArbetareparti." Ävendenna formulering kom all bli diskuterad. En del menade all fackföreningarna bordevara politiskt neutrala men å andra sidan borde fackföreningsrörelsen deltaaktivt i partiets verksamhet genom att medlemmarna individuellt anslöt siglill partiet. Motståndarnatill den kollektiva anslutningen var inte fientligt inställda mol partiet.Kravet på politisk neutralitet motiverades närmast med risken all mångaarbetare på grund av politisk förföljelse skulle ställa sig utanförfackföreningarna. Altfarhågan inte saknade grund kom alt framgå av alt arbetsgivarna favoriserademedlemmarna i . varpolitiskt och religiöst obundet. Organisationen levde kvar lill 1909, då densplittrades på grund av sitt agerande i storstrejken. 1909års tog bort den ovan citerade bestämmelsen i stadgarna. I ställetgjordes följande uttalande: "Ianslutning till kongressens beslut atl icke vidare i Landsorganisationensstadgar upplaga någon punkt som formellt hänvisar på samverkan med något KU 1978/79:11 7 visstpolitiskt parti, vill kongressen, gentemot alla misstolkningsförsök av detlabesluts innebörd ha uttalat att därmed icke i någon den minsta mån avsettsnågon förändring i den arbetarrörelsens andliga solidaritet som alltifrån dessbörjan bundit samman svensk fackföreningsrörelse och socialdemokrati.Kongressen betraktar för sin del Socialdemokratiska Arbetareparti somden naturliga och självskrivna bäraren av den svenska arbetarklassens politiskasträvanden." Kollektivanslutningen aren rent lokal angelägenhetoch den tillkommer på initiativ av medlemmar i den lokala fackföreningen.Beslut om kollektivanslutning fattas vid medlemsmöte eller vid möte medfackföreningens representantskap. Ett sådant beslut föregås oftast av en långbehandling i den lokala fackföreningen. Eui demokratisk ordning fattat beslut innebär atl minoriteten får rätta sig eftermajoritetens ställningstagande. När det gäller kollektivanslutningen lill delsocialdemokratiska partiet görs undantag från regeln. Medlem som inte vill varakollektivt ansluten till det socialdemokratiska partiet kan anmäla detta lillsin fackförening. Han eller hon kommer då att stå utanför det kollektivamedlemskapet i socialdemokratiska partiet. Observera att fackföreningsmedlemmeninte behöver ange varför han eller hon inte vill vara kollektivt ansluten tillvårt parli. Kollektivanslutningenkan omprövas om någon så begär. En sådan framställning och behandling sker påsamma sätt som när andra frågor förs fram och avgörs av den fackligaorganisationen. Då kollektivanslutningen är en rent lokalangelägenhet har vi inte centralt någon medlemsstalistik på de kollektivtanslutna. Nedanstående tabell visar antalet kollektivt anslutnafackföreningsmedlemmar då vi gjort speciella räkningar av dem: