bet · G201FöU23 · 1978-12-31 00:00:00 — 4. alt som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om genomförandet av förslageni betänkandet Utökat värnpliktsinflytande, 5. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om påskyndande avvärnpliktsinflytandekommilténs arbete, 6. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredningsarbetet kringutbildningsfrågor. 1978/79:696 av m. fl. (vpk) såvittavser yrkandena 1-3 och 5-6, nämligen 1. attriksdagen hos regeringen hemställer om förslag om att den särskilda militära bestraffningsrätten avskaffas, 2. alt ullalar sig förall full yttranderätt och fullständiga fackliga rättigheter för de värnpliktigai enlighet med motionens riktlinjer måste införas, 3. att uttalar sig föratt arbetstiden för de värnpliktiga förkortas och regleras i enlighet med vadsom anges i motionen, 5. all uttalar sig förall den militära sjukvården "civiliseras" i enlighet med motionensriktlinjer, , 6. att hos regeringenhemställer om förslag innebärande att de civila bestämmelserna för arbetarskyddskall gälla ulan inskränkningar också inom den militära sektorn. FöU 1978/79:23 12 Utvecklingoch anskaffning av materiel måste ske enligt långsiktiga planer. För mångaobjekt går lång lid från beställningen lill utvecklingsarbetets avslutandeeller leveransen av materiel. Verksamheten inriktas med hjälp avbeställningsbemyndiganden medan dess takt skall bestämmas av tillgången påbetalningsmedel. Skillnadenmellan dittills lämnade bemyndiganden och anvisade betalningsmedel vid en visstidpunkt kallas bemyndigandeskuld. Förhållandet mellan bemyndigandeskulden vidbudgetårsskifte och tillgången pä betalningsmedel - inkl. prisregleringsmedel- under budgetåret kallas bemyndigandekvot. Försvarsministernbehandlar i budgetpropositionen de ekonomiska förutsättningarna för planeringoch framhåller som angeläget alt behålla en hög grad av handlingsfrihet införnästa försvarsbeslut. Ett uttryck för graden av handlingsfrihet finns iförhållandet mellan lämnade beställningsbemyndiganden och anvisade medel förutveckling och anskaff ning av materiel. Bemyndigandekvoterna behandlades isamband med försvarsbeslut. Utskottel(FöU 1976/77:l3s. 70-71) anfördeaU en ökning av bemyndigandeskulder och bemyndigandekvoter är naturiig vid eUnyU försvarsbeslut och framhöll att den genomsnittliga kvoten borde minskaunderde närmaste åren. Frågan haräven berörtsvid I977/78(FÖU1977/78:19 s. 9-10) och under del nu pågående (FöU 1978/ 79:12). Utskottethar sammanställt uppgifter om bemyndigandeskulder och bemyndigandekvoter ienlighet med följande tabell. i milj. kr,) FöU 1978/79:23 13 1978bygger uppgifterna på senaste beräkningar i försvarsdepartementet om fördelningav prisregleringsmedel. Somframgår av tabellen var den genomsnittliga kvoten 2,95 vid utgången av detförsta året i försvarsbeslutsperioden och beräknas därefter minska. Flertalet motioner som utskottet behandlar i detta sammanhangtar upp frågan om framtida anskaffning av attack- och skolflygplan. 1den socialdemokratiska parlimotionen 594, som väcktes , framhålls som nödvändigt att nu definitivt tarställning och säger ett slutgiltigt nej till en svensk utveckling av ett lättattack/skolfiygplan. Annars finns del, menar motionärerna, en betydande riskför att vi inte kan behålla principen med värnpliktssysiemel. Denförsvarsekonomi som förordas i motionen 594 medför att det militära försvaretkommer att förfoga över mindre anslag. Enligt motionärerna skärper detta kravetpå en god planering. En fortsatt begränsning av antalet anställda inomförsvaret betecknas som ofrånkomlig. Säkerhetspolitiska, tekniska ochekonomiska motiv talar enligt motionen för att ännu mer än tidigareomstrukturera det militära försvaret till ett folkförsvar, som tar lill vara demöjligheter som den tekniska utvecklingen ger. Iparlimotionen 12l7(m)-även den väckt under allmänna motionstiden -förordas allett nytt lätt allackplansystem utvecklas och tillverkas inom landet. Enligtmotionärerna är B3LA att föredra framför såväl A 20 som SK 38/A 38. I ett valmellan A 20 och SK 38/A 38 innebär dock det senare projektet att fiertalet avde operativa och ekonomiska fördelar som B3LA innebär kan uppnås och det ärdärför, enligt motionärerna, att föredra framför A 20. Imotionen 1217 hävdas att en civil svensk fiygindustri inte är möjlig utanmilitär produktion och att sådan produktion inte är möjlig mer än under ettkortare övergångsskede utan stöd av egen utvecklingsverksamhet. Ett beslut attlägga ned den svenska fiygplanutvecklingen innebär en allvarligförsvagning av vårt försvar i dess helhet och förlust av de teknologiskt mestavancerade delarna av vårt näringsliv. Parlimotionen2241 (m) innehåller yrkanden om beställningsbemyndigande för utvecklingsarbeteför SK 38/A 38, om anslag lill Flygvapenförband: Forskning och utveckling somöverstiger regeringens förslag med ca 242 milj. kr. samt om ett uttalande avriksdagen som bekräftar tidigare bedömningar angående attackfiygets betydelseför invasionsförsvaret. Motionärernaanser att flygplanfrågan måste ses i del säkerhetspolitiska sammanhang somperspektivplanen för det militära försvaret, etapp I, beskriver. Om vårtframtida försvar skall kunna fylla en väsentlig säkerhetspolitisk funktion såmåste del enligt motionärerna innehålla ett betydande inslag av förband med högberedskap, stor rörlighet och betydande slagkraft. FÖU 1978/79:23 14 Härvidbehövs ett starkt flygvapen och inom det ett slagkraftigt attackflygplan. Enligtmoderata samlingspartiet visar överbelalhavarens redovisning och de ytteriigareuppgifter som därefter har kommit fram, alt del är möjligt att inrymma enutveckling och produktion av SK 38/A 38-systemet inom båda de ekonomiska ramarsom överbefälhavaren har jämfört med. Del tillskott över den fiktiva ramen 2 omca 600 milj. kr. , som ÖB ursprungligen angav, kan enligtmotionärerna sannolikt helt reduceras genom borttagande av vissa kostnader föravveckling av fiygindustrin och genom en samordning av marinens och flygvapnetsanskaffning av en framtida sjömålsrobot. Omett balanserat försvarskall kunna upprätthållas krävs enligtmotionen 2241 successiva höjningar av den nominella ramen för att bevaraförsvarets köpkraft. Detta innebär inte att försvarsutgifternas belastning påsamhällsekonomin ökar, utan den kommer med all sannolikhet att fortsätta minskai alla de nivåer som har studerats i perspeklivplaneringen. Vänsterpartietkommunisterna hävdar i partimotionen 2242 all ett beslut om avbrytande av alltutvecklingsarbete för flygplan B3LA/SK 38/A 38 är en första nödvändiganpassning till en annan försvarsstruktur för . Flygvapnets roll i detnationella försvaret måste radikalt omprövas. Stora, dyrbara flygplansystem gerenligt motionärerna inte den försvarseffekt som motsvarar kostnaderna. Vi bördärför avveckla alla medeltunga flygplan av typ och desseventuella efterföljare. Ytterligare utvecklingsarbete på JA 37 i dennariktning bör skyndsamt avbrytas. Flygplanet 105 bör kunna användas förlätta attackdivisioner. För flyginduslrin kommer att bli nödvändigt med ensnabb omställning från militär till civil produktion. För detta krävs ettsärskilt program. 1den socialdemokratiska partimotionen 2253 noteras med tillfredsställelse allregeringens förslag i fiygplanfrågan nära ansluter till den linje somsocialdemokraterna har drivit , I motionen tillstyrks därför att manavbryter alla utvecklingsarbeten på B3LA och SK 38/A 38, Del kommer enligtmotionärerna inte alt finnas utrymme för nya kostsamma utvecklingsprojektbeträffande fiygplan. De fortsatta studierna bör enligt motionärerna utgå frånalt man utnyttjar de kostnader som har lagts ner i Viggensystemet somman gör ansträngningar för att skaffa ett svensktillverkat skolfiygplan som kanförses med lämplig beväpning. Ökad vikt bör läggas vid olika inhemskaroboiprojekt. För att skaffa sysselsättning till de anställda iflygplanindustrin krävs betydligt större insatser än som har redovisats avregeringen. Motionärerna föreslår ökade satsningar på den tekniska forskningen.Arbetet med en omstrukturering av fiygindustrin bör enligt deras meningbedrivas snabbt och under pariamentarisk medverkan, Imotionen 2253 tar man också upp regeringens avsikt att utreda försvaretsmaterielverks framtida roll. Enligt motionärerna bör prövningen gälla hur manskall kunna organisera en samordnande funktion för alt beställa och FÖU 1978/79:23 15 De förordar all arbetet sker i en offentlig utredning, Ipartimotionen 2254 (s) yrkas att begären plan för omställning tillökad civil produktion inom flygindustrin, 1motionen 2271 (m) understryker man att en kvalificerad svensk försvarsindustrihar betydelse för trovärdigheten av den alliansfria utrikespolitiken.Motionärerna ställer frågan om det är möjligt att i ett krisläge importerasådana flygplan som vi behöver. Med hänvisning också till näringspolitiska ochsamhällsekonomiska synpunkter anser motionärerna att bör uttala attutveckling av projektet 38/A 38 skall fullföljas. Motionen2296 (m) syftar till att pågående omorganisation och utredningsarbetebeträffande först måste avslutas innan man fattarbeslut om nya översyner. Icenterns partimotion 2297 påpekas att en nedläggning av den svenska flygindustrinmedför ett ökat beroende av andra stater, främst stormakter. Samtidigtbortfaller den fond av avancerat teknologiskt kunnande som en egen flyginduslrialltid utgör. Enligt motionärerna behöver ett starkt svensktluftförsvar med kvalificerat jaktfiyg. Vidare behövs attackfiyg, som förenarhög beredskap med möjligheter till snabb insats mot mål i luften, till sjössoch på marken. Enligtmotionärerna är det omöjligt alt på grundval av propositionen 138 avgöra vilkenlösning på flygplanfrågan som folkpartiregeringen slutgiltigt tänker sig.Huvudalternativet måste enligt motionärerna vara alt fortsätta att inom landetförsöka utveckla ett lätt flygplan som fyller 1980-ialets behov. Det redangenomförda utredningsarbetet visar all det inte går att rymma vare sig A 20,B3LA eller SK 38/A 38 inom den nuvarande försvarsramen. Motionärerna föreslårdärför att de fortsatta studierna och utvecklingsarbetet inriktas på enanskaffning av ett nytt lätt skol- och övningsplan med attackförmåga.Flygplanet bör vara ännu enklare än B3LA och SK 38/A 38, För att hålla nereutvecklingskostnaderna bör planet kunna baseras delvis på erfarenheter frånfiygplan 105 (SK 60), delvis på det arbete som redan har lagts ner på ettnytt attack- och skolfiygplansyslem. Man bör sträva efter att bl. a.sjömålsrobot skall ingå i utrustningen. För au planet skall kunna utnyttjas iattackuppdrag måste det kunna förses med erforderiiga motme-del. Frågan om vilka fiygplan som skall ersätta detmedeltunga fiygplanei AJ 37 (Atiackviggen) och skolflygplanet 60 när de gårut ur organisationen har utretts i flera omgångar. Utredningsarbetet harsärskilt inrikiats mot att undersöka möjligheterna all utveckla och anskaffa euinhemskt lätt attack-och skolflygplan. Medel har också anvisats förutvecklingsarbeten härför. 1 propositionen föreslås nu att pågående arbete medatt utveckla flygplanen B3LA och SK 38/A 38- som är en variant av B3LA -avbryts. Samma uppfattning finns i de socialdemokratiska pauimolionerna 594 och2253. FÖU 1978/79:23 16 Partimotionerna1217 (m) och 2241 (m) samt motionen 2271 (m) syftar lill att utvecklingen avfiygplan SK 38/A 38 tvärtom skall fullföljas. Enligt utskottets mening är delinte försvarbart att statsmakterna binder sig för att utveckla projekt som kankomma alt äventyra förutsättningarna för att på lång sikt upprätthålla ettbalanserat försvar. Utskottet ansluter sig därför till uppfattningen attpågående utvecklingsarbeten med B3LA och SK 38/A 38 skall avbrytas. Berördayrkanden i motionerna 1217, 2241 och 2271 bör enligt utskottets mening avslås. Detär nödvändigt att nu lägga fast vissa bestämda riktlinjer för statsmakternasfortsatta handlande i flygplanfrågan. BeträffandeViggensystemet framhålls i propositionen 1978/79:138 att möjligheterna lill ochkonsekvenserna av alternativ med varierande antal Jaklviggendivisioner ochdivisioner med vidareutvecklade Jaklviggen bör granskas i den fortsattaplaneringen. Det anförs vidare att det är nödvändigt att undersöka om någonform av vidareutvecklad Jaklviggen kan fylla ett väsentligt operativt behov påen godtagbar ekonomisk nivå. Till dess att detta har klariagts bör enligtpropositionen visst utvecklingsarbete på Jaklviggen fortgå under /80.1 motionen 2253 (s) anförs alt de fortsalla studierna bör utgå ifrån att iViggensystemet nedlagda resurser utnyttjas, antingen genom en vidareutvecklingav Jaklviggen eller genom en föriäng-ning av Jaktviggenserien. Det sägs vidarei motionen att det bör vara fråga om ett begränsat studie- ochutvecklingsarbete. Ennaturiig handlingslinje är att utnyttja de resurser som redan har lagts ned iViggensystemet. Utskoltet delar uppfattningen i propositionen och i motionen2253 (s) att det därvid måste bli fråga om eu begränsat studie- ochutvecklingsarbete. En vidareutveckling av Jaklviggen till fiygplan A 20 med denkvalitet som överbefälhavaren har funnit önskvärd från operativa utgångspunkterkan alltså inte komma i fråga. Utskottet konstaterar alt något beslut om detslutliga antalet inte bör fattas . Flygplan till 8 divisionerhar beställts, varav ett visst antal med avbeställningsmöjlighet.Ställningstagande lill ytterligare beställningar eller eventuell avbeställningbehövs inte under /80, Det är heller inte påkallat att - somföreslås i motionen 2297 (c)-särskilt besluta om hur länge frågan om antaletJaklviggen skall lämnas öppen, I det fortsatta studiearbetet bör belysas fråganom hur många Viggendivisioner som det är tekniskt och ekonomiskt möjligt attanskaffa samt frågan om del är lämpligt med en viss begränsad modifiering avJaklviggen och i så fall för hur många divisioner. Det slutliga antalet jakl-och attackdivisioner lår avgöras när de ytterligare studier som regeringenuppdragit ål överbefälhavaren alt göra redovisats och när industrinskostnadsåtaganden klariagts. Utskottet tillstyrker all man /80fortsätter en viss utveckling av Jaklviggen för att möjliggöra atiackbeväpning. konstateras i propositionen 1978/79:138 att fiygvapnet har behovav nya skolfiygplan under senare delen av 1980-lalet FÖU 1978/79:23 17 Det bör enligt propositionen prövas om dessa fiygplanockså kan ges en beväpning, I motionen 2253 (s) sägs att huvuduppgiften förskolfiygplanet är utbildning men att det dock bör kunna förses med lämpligbeväpning. Det anförs vidare att en anskaffning av del behövliga antalet skolflygplanbör ske inom landet. En möjlighet som enligt motionen ter sig naturlig är attpå nytt ta upp arbetet med att modernisera flygplan 105 för denna uppgift, Ifråga om flygvapnets behov av nya skolfiygplan konstaterar utskottet -motbakgrund bl, a, av de ekonomiska analyser som har angetts i propositionen -atthuvuduppgiften för detta plan måste vara behovet för utbildningsändamål. Dettatillsammans med del begränsade ekonomiska utrymmet leder fram till slutsatsenatt studier som innebär en mera omfattande nyutveckling av inhemska plan intekan komma i fråga. Utskottet anser det vara önskvärt att skolfiygplanet liksomnu kan ges viss beväpning men att detta inte bör vara styrande för planetsutformning. Regeringenhar utfärdat kompletterande anvisningar avseende det militäraförsvarets planering för perioden /81 - 1984/85, Överbefälhavaren fårdärvid i uppdrag att undersöka frågan om anskaffning av beväpnade skolfiygplan.Utgångspunkten är behovet av fiygplan för utbildningsändamål. Överbefälhavarenbör enligt anvisningarna pröva om beväpnade sådana fiygplan kan fylla ettväsentligt operativt behov på godtagbar ekonomisk nivå. Som ett alternativskall redovisas en anskaffning vid svensk industri av ett nytt skolfiygplan medviss beväpning. Som ett andra alternativ skall förutsättas ett skolfiygplan medmycket begränsad beväpning och lill ett antal som begränsas avutbildningsuppgiften. Vidare skall ett referensalternaliv med ett obeväpnatskolfiygplan redovisas, Idet beslutsunderiag rörande systemen B3LA och SK 38/A 38 som tagits fram avmyndigheterna förutsätts att utbildningsuppgiften löses med hjälp av ettkombinerat lätt attackfiygplan/skolflygplan. Något underlag som kan ligga tillgrund för beslut nu rörande utformningen av ett beväpnat skolfiygplanföreligger inte, vare sig vad gäller den operativa användningen eller deekonomiska förutsättningarna. Del är därför inte möjligt att nu ta ställningtill den närmare utformningen av ett skolfiygplan. Detta är - som framgår avpropositionen - heller inte nödvändigt eftersom en ersättning av nuvarandeskolfiygplan inte behövs förrän tidigast i slutet av 1980-lalet, Utskoltet kankonstatera all planeringsdirektiven till överbefälhavaren leder till attstatsmakterna får ett tillräckligt beslutsunderlag avseende alternativaskolfiygplanssystem. Synpunkterna i motionen 2253 (s) bör därmed varatillgodosedda. Utskotteterinrar om att försvarskommitté bl, a, har till uppgift att granskaalternativa möjligheter till anskaffning av jaktflygplan, luftvärnsrobotar ochandra luftförsvarskomponenier saml att lämna förslag om den framtidaavvägningen mellan skilda åtgärder för luftförsvar, 1 del 1 av den senasteperspektivplanen för det militära försvaret har överbefälhavaren 2 1978/79. FÖU 1978/79:23 18 redovisatvissa synpunkter i dessa frågor. Regeringen har i sitt uppdrag lillöverbefälhavaren angett som en utredningsfrågaförulsäii-ningarna fören ny fiygplanplattform. Utskottet finner det varavärdefullt alt överbefälhavaren tar fram ett underiag som närmare belyserfrågeställningar som är centrala för luftförsvaret. Avdet sagda framgår att utskottet avstyrker bifall till motionen 2242, yrkandena1-3 (vpk), liksom till yrkandena 1 och 2 i motionen 2297 (c). har anfört om inriktningen av studie- och utvecklingsarbetet förfiygvapenförband under nästa budgetår bör som sin mening geregeringen till känna, 1propositionen anmäler försvarsministern (s, 34-35) alt han avser au tainitiativ till u t red n i n g sa r be te dels angående samordning avresurserna för utveckling, produktion och drift av fiygplansystem, delsbeträffande relationerna mellan försvarels materielverk och industrin i ettvidare perspektiv. Dessa frågor tas upp i motionerna 2253 (s), 2296 (m) och2297 (c), Näringsutskotlelhar i sitt yttrande till försvarsutskottet med tillfredsställelse noterat vadsom i propositionen 1978/79:138 anförs om den lillämnade utredningen angåendesamordning av industrins, förvaltningens och de militära verkstädernas resurserför utveckling, produktion och drift av fiygplansystem. Enligtnäringsulskoltets majoritet finns inte anledning för att - somföreslås i motionen 2253 (s) - ge regeringen närmare anvisningar om hurutredningsarbetet skall bedrivas. Beträffanderesurserna för fiygplansystem instämmer försvarsutskotiei i försvarsministernsbedömning all en strukturomvandling är angelägen och bör utredas. Som anges i motionen2297 (c) är det inte minst fråga om all hålla nere de framtidaunderhållskostnaderna för Viggensystemet, Utskoltet delar uppfattningen imotionen 2253 (s) att utredningen bör bedrivas snabbi och med parlamentariskmedverkan, Näringsutskotlelhar i sitt yttrande inie gått in på rollfördelningen mellan försvaretsmaterielverk och industrin i ett vidare perspektiv. 1 denna del finns delenligt försvarsutskottets mening skäl att samordna kommande arbete med annatutrednings- och organisationsarbete som gäller materielverket och redan pågår.Med hänsyn till betydelsen av dessa frågor är det naturligt att arbetet sker ien offentlig utredning. med anledning av propositionen och motionerna 2253,2296 och 2297 haranfört om kommande utredningsarbete bör som sin mening ge regeringentill känna. Industriministernhar tillkallat en delegation för beredning avfrågoromci vil tutnyttjandeav flyginduslriella resurser m , m , Vidare har regeringen ifebruari 1979 beslutat att en särskild utredare skall tillkallas med uppdragall utarbeta långsiktiga alternativa produktions-och sysselsällningsplaner inomde delar av försvarsmaterielinduslrin som FÖU 1978/79:23 19 inteomfattas av den nämnda delegationens arbete. En utgångspunkt för uppdraget ärenligt direktiven begäran om en planering av alternativproduktion för försvarsmaterielinduslrin. Frågorom omställning från militär till civil produktion tas upp i fiera motioner, Iparlimotionerna kommunisterna (mot, 2242) ochsocialdemokraterna (mot, 2254) efterlyser man ett program resp, en plan försådan omställning. (mot, 2297) önskar att regeringen inom ramenför en statlig fiygkommission låter utforma förslag till en strategi på långsikt för svensk fiygindustri. Näringsutskottetsmajoritet ansluter sig i denna del till vad som anges i motionen 2253 (s),nämligen att forskning, utveckling och produktion måste inriktas på ett brettregister av tekniskt kvalificerade produkter. Enligt näringsutskottets meningsvarar endast en sådan planering som begärs i motionen 2254 (s) mot de krav sommåste ställas. Till utskottets yttrande i denna del finns två avvikandemeningar, 1 den ena (m, fp) påpekas att pånäringsutskottets förslag avslog motionen 1978/79: i005 (vpk)enligt vilkenriksdagen skulle hos regeringen begära aU eu program skyndsamt utarbetas förcivilt utnyttjande av de resurser som kan frigöras genom en nedskärning avkrigsmaterielproduktionen. Motionen tog särskilt sikte på fiygindustrinssituation. Enligt denna avvikande mening har det efter inteinträffat någonting som ger anledning ull annan bedömning. Enligt den andraavvikande meningen (c) bör ta fasta på vad som anförs i motionen 2297(c) om att en strategi på lång sikt för den svenska fiygindustrin i första handbör ta sikte på att utveckla produktionen av flygplan och flygplansdelar förcivilt bruk. Försvarsutskottetkonstaterar att har avslagit motionsförslag om att ettprogram för övergång från militär till civil produktion skall utarbetas (NU1978/79:29), hänvisade i det sammanhanget till den delegationoch den särskilda utredare som skall bearbeta frågor av detta slag. mening finns det i både motionen 2253 (s) och motionen 2297(c) synpunkter som utskottet kan biträda, 1 en strävan att öka inslagen avproduktion för civila ändamål är det naturligt att en fiygplansin-dustri iförsta hand anstränger sig att utveckla produktionen av fiygplan ochfiygplansdelar för civilt bruk. För andra industrier medkrigsmaterielproduk-lion bör man på samma sätt koncentrera sina strävanden motcivila teknikområden där man främst har förmåga och konkurrenskraft. Därtillkommer att industrierna måste göra allvariiga ansträngningar att bredda sinverksamhet mot olika tekniskt kvalificerade produkter. Det har nyligenbeslutats om en delegation och en särskild utredare för sådana frågor. Utskottetvill för sin del understryka vikten av aktiva samhälleliga insatser på dettaområde. Det är angeläget att regeringen låter utarbeta ett program föromställning till civil produktion inom fiygindustrin. Vad utskottet nu haranfört bör som sin mening ge regeringen till känna. FÖU 1978/79:23 20 Liksom näringsutskottet kan försvarsutskottet intebiträda yrkandet i motionen 2242 (vpk) om en anställningsgaranti för personalvid . Detta motionsyrkande bör avslås. Ipropositionen påpekar försvarsministern (s. 35) att valet av anskaffningsalternativför attack- och skolfiygplan har stor betydelse även för den svenska industrinsförmåga att i framliden utveckla och tillverka mer kvalificerade robotsystemänlätta pansarvärns- och luftvärnsrobotar. I motionen 2253 (s) förordas att denaktuella frågan om anskaffning av sjömålsrobolar för marinen löses så all manfrämjar en inhemsk tillverkning av kvalificerade robotar. Vidare önskarmotionärerna att kommer att föreläggas förslag om denrobotindustriella verksamheten .