bet · G201SoU13 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av motioner om styrelsen för vårdartjänst 1 motionen 1977/78:1084 av m. (s) hemslälls att hos regeringen anhåller om en utredning av fråganom tillskapande av en särskild medicinsk serviceverksamhet för svårthandikappade unga, som avslutat sina studier vid I ngemundskolan ellerSkärholmens gymnasium i Slockholm. 1 molionen 1977/78:1108 av m. (s) hemställs atl hos regeringen begär utredning av frågan omvidgning av uppgifterna för styrelsen för vårdartjänst lill all avse äveninsatser för flerhandikappade. Mol bakgrund av förslag, som den år 1965tillkallade handikapputredningen (S 1966:38) framlagt i betänkandet (SOU1969:35) Bättre utbildning för handikappade om åtgärder för atl förbättra desvårast handikappades möjligheter atl bedriva studier i den dåvarandemellanskolan - särskilt i dess yrkesuibildningsdel - i folkhögskola och ieftergymnasial uibildning, aniog staismakterna (prop. 7 s.193-194, SU 1970:5 p. 38, rskr 1970:5) riktlinjer för mellanskoleuibildning försvårt rörelsehindrade och andra svårt handikappade samt riktlinjer förvårdartjänst åt vissa sluderande. Deförstnämnda riktlinjerna innebar att den fackskole-, gymnasie- ochyrkesskoleverksamhel som var knuten till det av ål lyttaoch vanföra i Slockholm drivna Norrbackainstilulet i kommun -på mark somstaten kostnadsfritt ställt lill förfogande för föreningens anläggningar påNorrbackaområdet i närheten av sjukhuset -skulle kompletteras med yrkesskolaför svårt rörelsehindrade och andra svårt handikappade lill en fullständigmellanskola för sådana elever och atl staten skulle ha del ekonomiska ansvaretför denna skola. Den pedagogiska verksamhelen skulle ledas av den kommunalaskolstyrelsen. Så länge mellanskolan var förlagd lill Norrbackainsiitutelskulle den ha försökskaraktär. En särskild styrelse skulle handha slalensuppgifter rörande mellanskolan för svårt handikappade. skullevidare planera de permanenta anordningar, innefattande framlida lokalisering,som borde avlösa försöks-formema. Riktlinjerna förvårdartjänst åt vissa studerande innebar atl en vårdar- 1 1978/79. SoU 1978/79:13 2 Ijänsl,som i slort sett motsvarade sådan social hemhjälp som kommunerna lämnade åt bl.a. handikappade och som - bekostad av statsmedel -försöksvis lämnades genomNorrbackainstilulet åt studerande som efter avslutad utbildning vid institutetsgymnasium fortsatte sina studier vid universilel, skulle permanentasoch utsträckas till andra studieorter lill studerande inom annaneftergymnasial utbildning saml vid folkhögskolor. Verksamhelen skulle ledas avovannämnd styrelse och betalas av staten. Mellanskolanvid Norrbackainstilulet beräknades för ca 130 elever. Omkring 50 elever ieftergymnasiala studier och 50 elever vid folkhögskolor beräknades behövavårdartjänst. Genombeslut av Kungl. Maj:i inrättades styrelsen förvårdartjänst med uppgift att dels leda verksamheten med vårdartjänst åt svårthandikappade som bedriver eftergymnasiala studier och studier vidfolkhögskolor, dels i samråd med planera den framtidautformningen av den till Norrbackainstilulet anknutna fackskole-, gymnasie- ochyrkesskoleverksamheten för svårt handikappade elever. Medstöd av elt bemyndigande av (prop. 1971:49, SoU 1971:13, rskr1971:129)godkände Kungl. (l)avial mellan staten åt lytta och vanföra i enligt vilkel avtalföreningen med utgången av juni månad 1971 skulle lägga ned sin verksamhel vidNorrbackainstilulet och staten med vissa undantag överta ansvaret för dennaverksamhel, (2) avtal mellan staten, ovannämnda förening saml kommunenligt vilket bl. a. kommunen åtog sig atl leda den pedagogiska verksamhelenvid en lill Norrbackainstilulels lokaler övergångsvis förlagd gymnasieskola försvårt rörelsehindrade och andra svårt handikappade och enligt vilkel karolinskasjukhuset skulle tillhandahålla gymnasieskolan service i form av städning m. m. Förelever i gymnasieskolan på Norrbackaområdet, vilken sedan början av 1970-laletkallas Ingemundskolan, påbörjade styrelsen för vårdartjänst höstterminen 1971en verksamhel med externa elevhushåll, så atl av skolans ca 90 elever år 197219 elever kunde bo i elevhushåll utanför institutet medan 53 elever bodde iinternat på Norrbackaområdet. Övriga 18 elever var externa elever som dellog iundervisningen men inte behövde bo i internat eller i elevhushåll. Verksamhetenmed externa elevhushåll utvecklades så aU de elever som behövt boslad medpersonlig omvårdnad genom styrelsen för vårdartjänst flu bostad i sådanaelevhushåll. I f. d. Norrbackainstilulet har dock bedrivits viss dagverksamhetför eleverna i Ingemundskolan i anslutning lill utbildningen vid skolan. Medanledning av uppgiften alt i samråd med () planera denframlida utformningen av den lill Norrbackainstilulet anknutna fackskole-,gymnasie- och yrkesskoleverksamheten, som styrelsen för vårdartjänst fick vidinrättandet , hemställde styrelsen och SÖ i en skrivelse till Kungl.Maj:t bl. a. alt gymnasieutbildningen för SoU 1978/79:13 3 svårtrörelsehindrade och andra svårt handikappade skulle planeras och organiseras ienlighel med riktlinjer som angivits i en vid skrivelsen fogad promemoria omplanering av gymnasieskola för svårt rörelsehindrade och andra svårthandikappade, vilken utarbetats av styrelsen i samråd med SÖ. Gymnasieskolan,som skulle omfatta totalt ca 130 elever, föreslogs bli integrerad i befintligaeller planerade gymnasieskolenheler i Slockholm, och saml Malmöeller . Verksamhelen föreslogs bli uppbyggd successivt med början iSlockholm, där undervisning för ca 20 elever fr. o. m. /75föreslogs bli anordnad i det blivande gymnasium. I skrivelsenföreslogs atl förhandlingar skulle komma till stånd med ominordnande av gymnasieskolutbildningen för svårt rörelsehindrade och andrasvårt handikappade i gymnasieskolan i kommunen. Förslagetom aU ca 20 elever skulle erhålla utbildning vid gymnasium anmäldesi prop. 1974:1 (bil. 7 s. 181-183 och bil. 10 s. 162 och 169). Chefen förutbildningsdepartementet förordade efter samråd med chefen försocialdepartementet att förslaget skulle genomföras. I sitt av riksdagengodkända betänkande UbU 1974:8 (p. 1) tillstyrkte utbildningsutskottetförslaget men ansåg att verksamhelen i inte borde utvidgas och atlmolsvarande försöksverksamhet inte borde startas på annan ort förräntillräckliga erfarenheter vunnits av verksamheten i . erhållit uppdrag att träffa avtal med Stockholmskommun om föreslagen gymnasieutbildning i , träffades mellanstaten och skoldireklion på kommuns vägnar ell avtalenligt vilkel inom ramen för det kommunala skolväsendelanordnar försöksverksamhet med utbildning för ca 20 svårt rörelsehindrade ellerandra svårt handikappade vid gymnasium. Utbildningen skall varaöppen för elever från hela riket. Kommunen tillhandahåller de handikappadeeleverna skolmåltider ävensom, i den mån så erfordras, skolhälsovård och annanservice som övriga elever vid gymnasiet erhåller. Styrelsen för vårdartjänstförutsätts skola i skolans lokaler tillhandahålla elevläkare, sjuksköterska,sjukgymnast och arbetsterapeut ävensom kurator och psykolog. Eleverna beredsbostad med omvårdnad i ett bostadshus i . Motbakgrund av ovannämnda riksdagsbeslut gav Kungl. Maj:l i november 1974SÖ i uppdrag att i samråd med styrelsen för vårdartjänst kontinuerligtutvärdera försöksverksamheten med gymnasial utbildning för svårtrörelsehindrade och andra svårt handikappade vid gymnasium och alllill inkomma med en första redovisning av vunnaerfarenheter efter utgången av /75. SÖoch styrelsen för vårdartjänst avgav till regeringen engemensam rapport om erfarenheterna under det första läsåret av utbildningenvid gymnasium. Mot bakgrund av positiva erfarenheter av dennaförsöksverksamhet ansågs del att man borde överväga en fortsatt SoU 1978/79:13 4 utbyggnadav den gymnasiala utbildningen för svårt rörelsehindrade m. fl. I september1976 gav regeringen - efter framställning av SÖ - statens förhandlingsnämnd iuppdrag alt som ell led i avvecklingen av Ingemundskolan uppta förhandlingarmed kommun om bestridande av kostnaderna för undervisningen avca 20 svårt rörelsehindrade eller andra svårt handikappade elever. 1skrivelse lill regeringen anförde SÖ -som härvid samrått medstyrelsen för vårdartjänst - bl. a. au styrelsen i samarbete med SÖ gjort enundersökning av elevrekryteringen lill den gymnasiala utbildningen för svårtrörelsehindrade och att del därvid framkommit alt antalet sökande svårt rörelsehindradeelever lill den gymnasiala utbildningen vid gymnasium ochIngemundskolan sjunkit avsevärt bl. a. på grund av den ökade integreringen ihemortens skolor. Mot denna bakgrund anhölls i skrivelsen att regeringen skulleåterta uppdraget till slalens förhandlingsnämnd all förhandla med . Antalet elever inom försöksverksamheten medgymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade m. fl. har minskat under senareår. Under / 78 bedrev ca 55 elever gymnasiala studier vidIngemundskolan och gymnasium. Med hänsyn lill den minskadeelevrekryteringen har försöksverksamheten vid avvecklats medutgången av /78. Fyra elever i kommuns skolväsende, vilkafram lill avvecklingen varil elever i Ingemundskolan, flr även underinnevarande läsår undervisning i f. d. Norrbackainstilulels lokaler. Antaletelever i gymnasieutbildningen för svårt rörelsehindrade m. fl. vid Skärholmensgymnasium uppgår under innevarande läsår till ca 35. Behovet av elevplaiser igymnasieutbildningen för svårt rörelsehindrade m. fl. ulanför hemorten beräknasunder avse ca tio nytillkommande elever , dvs.sammanlagt 30-40 elevplat.ser . För inedicinsk service och behandling för eleverna igymnasieutbildningen för svårt rörelsehindrade m. fl. har styrelsen förvårdartjänst en elevmedi-cinsk avdelning med en elevläkare samt sjuksköterskor,arbetsterapeuter, sjukgymnaster och en tekniker. För den sociala servicensvarar psykologer och kuratorer. Styrelsen för vårdartjänst har, med hänsyntill den minskade verksamhelen, inför årsskiftet 1978-1979 aviserat elevläkarenom nedsättning av arbetstiden samt sagt upp viss annan personal vid denelevmedicinska avdelningen. Styrelsens för vårdartjänst verksamhel medvårdartjänst ål svårt handikappade studerande vid universitet, högskolor ochfolkhögskolor avser personlig hjälp i det dagliga livet, bl. a. hjälp medhygien och klädsel. 1 vårdartjänsten ingår inte personlig assistans istudiearbetet, sjukvård, bostad eller färdtjänst. Medicinsk tillsyn och vårdtillgodoses genom den vanliga sjukvärden på studieorten. På universitets- ochhögskoleorterna ordnas SoU 1978/79:13 5 vårdartjänsteni samarbete med kommunerna och deras verksamhel för social hemhjälp.Folkhögskolorna tillhandahåller vårdartjänst med egen personal eller genom auanlita kommunens hemhjälpsverksamhet. Under /78 omfattade härnämnd vårdartjänst ca 30 sluderande vid universilel och högskolor saml ca 100folkhögskoleelever. Under innevarande budgetår väntas en ökning ske till ca 35respeklive ca 110 studerande. En ytterligare ökning förutses för nästabudgetår, särskilt beträffande vårdartjänst i samband med folkhögskolesludier. Med stöd av ett regeringens bemyndigande tidigare iår har tillkallats en utredning (U 1978:07) om integration av handikappadeelever i det allmänna skolväsendel för att utreda frågan om integration avhandikappade elever i skolväsendet jämte därmed sammanhängande frågor. Enligtdirektiven för utredningsarbetet skall utredningen bl. a. analysera för- ochnackdelar med olika former för gymnasial undervisning av svårt handikappadesamt även redovisa resursbehoven härför. I detta sammanhang skall ulredningensärskilt uppmärksamma bl. a. försöksverksamheten försvårt rörelsehindrade vidSkärholmens gymnasium. Utredningen skall också uppmärksamma uppföljningen av dehandikappade elevernas skolgång och deras möjligheter lill arbete ochmeningsfull sysselsättning efter skoltiden. Skolans ansvar skall enligt nämndadirektiv gälla samtliga elever. Ulredningen skall vidare bl. a. övervägaåtgärder för att underiälla högskolestudier för de handikappade. Medicinskserviceverksamhet för vissa svårt handikappade 1 motionen 1977/78:1084 av m. (s) påpekas atl eleverna i gymnasieutbildningen för svårt rörelsehindrade ellereljest svårt handikappade i Ingemundskolan och i gymnasium undergymnasietiden har tillgång lill styrelsens för vårdatljänsi elevmedicinskaavdelning men att de när de lämnar denna gymnasiala utbildning för behandlingav sina medicinska problem m. m. är hänvisade lill den allmänna öppnasjukvården och lill sjukhusens habiliterings- eller rehabiliteringsenheter.Molionärerna anför härefter bl. a. följande. Inom den öppna sjukvården saknar man oftaerfarenhet av de specifika problem som svårt handikappade personer har, ochsjukhusens habiliterings-eller rehabiliteringsenheier är hårt pressade med långaväntelider. Under de gymnasiala studierna har de unga inte möjlighel alt följaolika tidskrävande behandlings- och träningsakiiviteter. Behovel av behandlingoch träning anmäler sig därför med desto större styrka i skarven mellan studieroch arbete m. m. Vad som behövs för de unga i denna situation är en på demsärskilt inriktad medicinsk serviceverksamhet, där man samlat erfarenheter avde 1* 1978/79. SoU 1978/79:13 6 särskildaproblem som unga rned svårt rörelsehinder eller annal svårt handikapp har ochdär man kan hjälpa de unga under övergången från studietiden lill annanverksamhel eller lill vuxenhabiliiering eller -rehabilitering. Erfarenheterav de särskilda problem som unga med svårt rörelsehinder eller annat svårthandikapp har behövs för utfärdande av läkarintyg för sjukbidrag och förinvaliditelstedömningar saml för undersökningar för körkort. Sådanaerfarenheter behövs vidare för all boendelräning i egen bostad skall ge optimaltresultat. De unga behöver för tillvaron efter skolan en intensivfysioterapeuiisk och arbetsierapeulisk behandling. Behandlingspro-blemaiiken ärhärvid speciell, inte minst vid de olika former av medfödda hjärnskador somorsakat rörelsehinder m. m. Bedömningen av avancerade hjälpmedel ställersärskilda krav på erfarenheter t. ex. av den speciella problematik som ärförenad med hjärnskador. Särskilda krav på erfarenhet ställer ocksåfunktionsbedömning för handikappidrott. De erfarenheter som samlas inom ensärskild medicinsk serviceverksamhet för unga med svåra handikapp är vidare avbetydelse som resurs, när del gäller utbildning av skilda personalkategoriermed anknytning lill habiliterings- eller rehabilite-ringsverksamhet. Motionärerna framhåller all del vid den begärdautredningen bör särskilt prövas om den önskade medicinska serviceverksamhetenför de unga kan knytas till den elevmedicinska avdelningen hos styrelsen förvårdartjänst. Motionärerna anför au man genom en sådan anknytning skulle kunnauppnå den fördelen atl de personer, som handhaft de ungas medicinska problemunder studietiden, kan få fortsätta behandlingen och träningen av de unga underliden därefter. Socialstyrelsensprincipprogram för medicinsk reltabililering m. m. 1 principprogram för hälso- ochsjukvården inför 1980-talei (anser 1976:1) framhållsbeträffande medicinsk rehabilitering - som är en särskild medicinsk specialitet- bl. a. alt det i primärvårdsupp-giflerna ingår även en betydande del avrehabilileringsverksamhelen och alt del därför inom primärvården måste finnasresurser för fortlöpande behandling, träning och andra åtgärder förhandikappade m. fl. (s. 98). I fråga om medicinsk rehabilitering på länsnivåanförs i principprogrammet följande (s. 115 och 116). Vissa uppgifter inom den medicinskarehabiliteringen faller på länssjukvården. 1 första hand behövs en lednings-och samordningsfunktion för den medicinska rehabiliteringen inomsjukvårdsområdet. Däri ingår att (1) leda lokal eller regionalhjälpmedelsorganisalion och svara för försörjningen med tekniska hjälpmedel,(2) svara för den konsultverksamhet vid länsdelssjukhus och inom primärvårdensom är nödvändig bl. a. för atl behandlingsprogram skall kunna fullföljas ochvid behov ändras eller kompletteras, (3) tillhandahålla konsultservice ål andraorgan och inrättningar med uppgifter av rehabiliteringskaraklär, t. ex.försäkringskassa, social centralnämnd (socialnämnd), länsarbetsnämnd,arbelsvårdsinslilut, (4) främja en fortlöpande SoU 1978/79:13 7 metodutvecklingi rehabiliteringsarbetet och verka för kontinuitet och samarbete irehabilileringsverksamhelen saml (5) meddela utbildning i medicinskrehabilitering. Inomlänssjukvården bör också patienter- företrädesvis i arbetsför ålder-medsomatisk huvuddiagnos omhändertas för grundläggande rehabiliteringsinsatser iform av utredningar, kompletterande undersökningar, upprättande avbehandlingsprogram och åtgärdsförslag i övrigl, träning, samordning ochuppföljning. Frågan om strukturen för den medicinskarehabiliteringen har varit föremål för ett särskilt utredningsarbete inomsocialstyrelsen. tillsalle en utredning med uppdrag allkartlägga resurser och behov på rehabiliteringsområdet saml atl lägga framprinciper för en medicinsk rehabilileringsorganisalion på olika nivåer.Utredningsarbetet resulterade i all i skriftenMedicinsk rehabilitering, förslag till principprogram (Socialstyrelsenredovisar 1976:5) redovisade vissa principiella synpunkter på den fortsattautbyggnaden av medicinsk rehabilitering. Efler remissbehandling av förslagellill principprogram har inom utarbetats ell slutligtprincipprogram för medicinsk rehabilitering, vilket godkänts avsocialstyrelsens styrelse och vilket publicerats i serienSocialstyrelsen anser(nr 1978:3). I principprogrammet anförs alt della är enkomplettering lill den sirukturmodell för hälso- och sjukvården, som socialstyrelsenangetl 1975 redovisade principprogrammet för hälso-och sjukvårdeninför 1980-lalet. Del anges atl avsikten med principprogrammet för medicinskrehabilitering är atl principprogrammet skall vara till hjälp och vägledning iplaneringssammanhang för bl. a. sjukvårdshuvudmännen och all realiserandet avprincipprogrammet får ske i den takt som de ekonomiska och personellaresurserna medger. Principprogrammet syftar till en organisation av resursernaför rehabiliieringsmedicinsk verksamhet som bygger på bl. a. följande grunder,nämligen (1) en samordnad - individuellt anpassad och organiserad -behandlingsinsats, byggd på en helhetssyn på patienten och hans situation, (2)en för sjukvårdsområdet samordnad rehabiliieringsmedicinsk verksamhel,(3)eninom sjukvården så långt möjligt decentraliserad rehabiliieringsmedicinskverksamhet med tyngdpunkt i primärvården, (4) en medicinskt kunnigsamarbetsgrupp som skall planera den rehabiliieringsmedicinska verksamheteninom sjukvårdsområdet i fråga om vårdprogram och metodutveckling, (5) enrehabiliteringsklinik med kvalificerade vård- och behandlingsresurser som kärnai den rehabiliteringsmedicinska verksamheten,(6)en samverkan mellan medicinskrehabilitering och övrig sjukvård som beslår i att man gemensamt använder vissabehandlingsresurser samt (7) en ökad forskning och utbildning inomrehabilileringsområdet. a. att det inom primärvården bör finnas resurser för fortlöpandebehandling, träning och andra åtgärder för handikappade SoU 1978/79:13 8 Beträffande medicinsk rehabilitering inomlänssjukvården anförs bl. a. all den medicinska rehabiliteringen är i principen länsspecialiiet, uppbyggd kring en medicinsk rehabiliieringsklinik, somskall utgöra basen för den medicinska rehabiliteringen inom helasjukvårdsområdet (eller, vad beträffar de största sjukvårdsområdena, en deldärav). Rehabiliteringskliniken bör förläggas till länssjukhus(centrallasarett) för all ha tillgång till olika specialiteter ochkvalificerade laboratorieresurser. Förutom vissa samordningsfunktioner börrehabiliieringskliniken kunna svara för följande arbetsuppgifter, nämligen föratt (1) omhänderta patienter med somatisk huvuddiagnos för kvalificeraderehabiliteringsinsatser i form av utredningar, kompletterande undersökningar,behandlingsprogram och andra åtgärdsförslag, träning, samordning ochuppföljning, (2) fungera som serviceavdelning åt andra kliniker inom del egnasjukhuset när del gäller bl. a. sjukgymnastiska och arbelsterapeuliska ärendensamt hjälpmedelsförsörjning, (3) svara för konsultverksamhet på länsdelssjukhusoch inom primärvården, (4) ge konsultservice åt andra organ och inrättningarmed rehabiliieringsuppgifter, t. ex. försäkringskassa, social centralnämnd(socialnämnd)och arbetsförmedling, när sådan service är betingad avrehabiliieringsklinikens speciella resurser och sakkunskap, (5) främja enfortlöpande metodutveckling i rehabiliteringsarbetet och verka för kontinuitetoch samarbete i rehabiliteringsverksamheten saml (6) undervisa i medicinskrehabilitering. Denmedicinska rehabiliteringen vid regionsjukhus skall enligt principprogrammetliksom övriga specialiteter på denna nivå la hand om patienter med särskiltomfaUande eller svårbedömda skador som kräver tillgång till de specialister avolika slag som i regel finns på regionnivå. Ulskoitet har inhämtat yttranden över motionen1977/78:1084 från , , styrelsen förvårdartjänst. , ()ochHandikappförbundens centralkommitté (HCK>. Styrelsenför vårdartjänst har vid sitt yllrande fogat yttranden av arbetstagarorganisationeroch tjänstemän hos styrelsen. , vilket beretis tillfälle all avge yttrande över molionen, haravstått från all avge yttrande. Sammanfattning av ställningstagandena i remissyttrandena De remissinstanser som yttrat sig i ärendet ansersammanfattningsvis au man inte bör anordna en speciell medicinskserviceverksamhet för svårt handikappade unga, som avslutat sina studier vidIngemundskolan eller gymnasium. Del medicinska servicebehovet börtillgodoses av SoU 1978/79:13 9 a. all en utbyggnad av den medicinskarehabiliieringsorganisationen pågår och erinrar om sitt redovisadeprincipprogram för medicinsk rehabilitering. Landstingsförbundetunderslryker behovet av ökade insatser för handikappade i samarbete mellankommuner och landstingskommuner och anför alt del inom landstingskommunernapågår en utveckling för atl samordna habiliteringsresurserna för all bättrekunna utnyttja dem. Förslag rörande den e le v med ic i ns ka avdelningen hos styrelsen förvårdartjänst m. m. , , styrelsenför vårdartjänst, DHR och HCK framhåller alt de kunskaper om svårt handikappadesom samlats på elevmedicinska avdelningen hos styrelsen för vårdartjänst lill vara. Socialstyrelsenanser det viktigt att dessa kunskaper kommer till nytta genom alt avdelningenknyts lill någon lämplig rehabiliteringsenhet i , t. ex. vidkarolinska sjukhuset. Statenshandikappråd föreslår också atl avdelningen knyts till sjukhuset. DHRanför atl avdelningen bör överföras lill någon sjukvårdsinrättning, t. ex.karolinska sjukhuset. Styrelsen.förvårdartjänst anser alt man bör utreda behovel av en särskild medicinskserviceverksamhet med sjukhusanknylning, i vilken erfarenheten av de speciellaproblem, som svårt rörelsehindrade och andra svår handikappade har, kan samlasoch vilken kan fungera som en särskild specialitet för hela landet. Dennaspecialitet kan, sägs det, sedan anlitas genom remisser på vanligl sätt.Ulredningen bör enligi siy relsen för vårdartjänst också pröva hur denerfarenhet som finns samlad inom den elevmedicinska avdelningen kan tillvaratasoch utvecklas. //C/fanserattbehovel av en medicinsk serviceverksamhet som tillgodoser mycket gravthandikappades särskilda krav närmare bör utredas. En sådan verksamhel börenligt HCK ha sjukhusanknytning och ansvaret för verksamhelen bör självklartåvila sjukvårdshuvudmannen. Verksamheten bör-genom remissförfarande - varaöppen för alla svårt handikappade i landet som kräver de speciella resurser somverksamhelen kan ha. HCKpåpekar atl de erfarenheter som erhållits vid den elevmedicinska avdelningenskall givetvis tillföras den sålunda skisserade verksamheten. SoU 1978/79:13 10 Yttrandena anför bl. a. följande. är medveten om att integreringen avsvårt handikappade ungdomar i sociala och arbeismässiga förhållanden ännu ärotillfredsställande. har observerat detta bl. a. genom enundersökning som gjoris om situationen för en gmpp f d. elever vidNorrbackainstilulet/ Ingemundskolan.