bet · G201KrU18 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av motioner om ett arabväridsinstitut I detta betänkande behandlar utskottet följandemotioner, vilkas behandling på förslag av kulturulskollel i belänkandet1977/78:28 uppskjutils lill riksmölel 1978/79, nämligen 1977/78:1122 av Per () vari yrkas allriksdagen beslutar ge regeringen lill känna vad som i motionen anförts omsvenskt initiativ till elt nordiskt arabväridsinstitut, 1977/78:1531 av m. fi. (vpk) variyrkas alt hos regeringen hemsiälleromåtgärderförait inrätta euarabiskt institut i enlighet med vad som anförts i motionen. I motionerna anges att det på skilda håll i vårtland bedrivs forskning och studier som är inriktade på förhållandena i denarabiska väriden. De insatser som görs kännetecknas enligt motionen1977/78:1122 av både mångfald och bredd. Resultatet av del arbete som läggs nerskulle emellertid främjas om det fanns ett gemensamt forum för forskning ochannat kunskapssamlande om . Därigenom skulle en överblick ochsamordning uppnås, som dubbelarbete undveks och kunskaper hosforskare och administratörer bättre utnyttjades. båda motionerna erinras om att det i finns ett Afrikainslilui,förlagt till , och ett Asieninstilul - Ceniralinstilutet för nordiskasienforskning i . Geografiskt läcker dessa institut tillsammans arabvärlden.Ingetdera av instituten besitter dock enligt motionerna någon större sakkunskapom just den arabiska regionen. Motionernasyftar till inrättande av elt arabväridsinstitut, Elt sådant institut avses fåuppgifter som i stort sett motsvarar de nämnda befintliga institutens.Därutöver framhålls i motionen 1977/78:1122 att elt arabvärlds-institut kan fåstort värde för språklig utbildning och assistans. Dess funktioner sombibliotek och dokumentationscentral betonas i motionen 1977/78:1531.1 den förstnämndamotionen talas om ett nordiskt arabvärlds-institut, medan det i motionen1977/78:1531 inte sägs något om institutets förankring eller verksamhetsområde. har inhämtat yttrande frånutrikesutskottet över motionerna 1977/78:1122 och 1977/78:1531.Utrikesulskotieis yttrande(UU 1978/ 79:1 y) har fogats som bilaga lill dettabetänkande, 1Riksdagen 1978/79. KrU 1978/79:18 Såsom utrikesulskoltel konstaterar i sill yttrandeöver motionerna 1977/ 78:1122 och 1977/78:1531 har atabväriden under senare årtilldragit sig alll större intresse i vårt land, som de faktiskaförbindelserna med arabländerna på olika områden starkt vidgats och fördjupats.För , liksom för övriga nordiska länder, spelar arabländerna en alllväsentligare roll i såväl politiskt som ekonomiskt avseende. Utrikesutskottetuttalar sig för att möjligheten att inrätta elt arabvärldsinstitut på lämpligtsätt bör utrönas. Det förordas ske inom Nordiska rådsverksamhelens ram,eftersom ett sådant institut enligl utrikesutskottets mening bör fa ensamnordisk funktion och ställning, liknande de befintliga Aftika- ochAsieninsliluiens. Kulturulskolleldelar utrikesutskoiiets uppfallning att det från olika berörda intressenterssynpunkt i första hand är av intresse all det finns tillgång lill eu centraltoch aktuellt litteratur- och dokumeniationsbestånd om de arabiska länderna samttill en förbättrad informationsservice. Enligt kulturutskottets uppfattning böremellertid av fiera skäl undvika all uttala sig för att des.sa ochandra funktioner anförtros elt för ändamålet särskilt inrättat institut. Fråganom inrättande av ett arabväridsinstitut har som kulturutskoitei ser detforskningsorganisaloriska och forskningspolitiska aspekter som måste beaktas.Forskningsrådsulredningen behandlar i betänkandet (SOU 1977:52)Forskningspolitik det generella problemet huruvida nya och speciellaforskningsbehov skall tillgodoses genom att man inrättar särskilda instituteller genom utnyttjande av universitets- och högskoleorganisationen. Utredningenkonstaterar att del i skiftande sammanhang har framhållits att enforskningspolilisk målsättning bör vara alt inte upprätta nya specialområden. Anledningen härtill är bl. a. alt institutsbildningenanses kunna leda lill en forskningsmässig isolering och stagnation och attinstituten lätt kan tappa förmågan lill förnyelse och kontakt med aktuellforskning. Ävenom en strävan bör vara alt även fortsättningsvis utnyttja högskolan anserulredningen dock alt också institutens möjligheter att bedriva en vitalforskning bör uppmärksammas. Särskilt understryker ulredningen möjligheten attgenom lillräckligl stora inslitulsenheter få lill stånd den röriighet -om ansesvara eti av insiitulsforskningens mer svårbemästrade problem att uppnå. Förslagfrån regeringen angående forskningspoliliska frågor är att vänta ,Ett bättre underlag för ställningstaganden i frågorom bl, a. institutsbildningkommer således att föreligga . Samhällslivetsallmänna internationalisering har skärpt uppmärksamheten påhögskoleutbildningens möjligheter att förbereda de studerande för en framlidsom yrkesutövare och samhällsmedborgare i en miljö där kravet på internationellorientering ökar. Då man bedömer behovet av särskilda åtgärder för att iSverige öka kunskapen om arabländerna bör enligl utskottets KrU 1978/79:18 3 meningbeaktas förutsättningarna alt inom högskolan skapa utrymme för internationelltutbyte. Detinternationella utbytet inom högskoleområdet behandlades utföriigt aviniernalionaliseringsulredningen, som 1973 initierades av det dåvarandeuniversitetskanslersämbetet. Denna utredning fann stora brister i det svenskautbildningsväsendets internationella kontakter och framlade en serie förslagtill konkreta åtgärder, bl. a, för ökat personutbyie. För alt undersöka ivilken mån situationen förändrats företog ulredningen omdel svenska kultur- och informationsutbytet, den s, k. , våren1978 en begränsad kartläggning av det internationella utbytet inomhögskoleområdet. Resultatet av undersökningen redovisas i betänkandet (SOU 1978:56)Kultur och information över gränserna och visar att resurserna fortfarande ärotillräckliga för de utvidgade kontakter som allmänt anses nödvändiga.Utredningen understryker kraftigt de allmänna synpunkter och krav på ökaderesurser för högskolans utlandskontakter som framfördes avinternationaliseringsutredningen. Även i andra avseenden föreslårSIK-utredningen avsevärda förstärkningar av kultur- och informationsutbytet medutlandet. En proposition med anledning av förslag avses bliförelagd . Om statsmakternas beslut därvid tillgodoserutredningens intentioner kommer även problem av den art som las upp i de nuaktuella motionerna att i någon mån avhjälpas. Medhänsyn till det anförda anser utskottet att diskussionen om ett centrum förforskning och annat kunskapssamlande om i första hand börkoncentreras kring möjligheterna att bygga ut verksamheten vid endera av debefintliga Asien- eller Afrikainstilulen så alt del inom sin ram kan fylladessa funktioner. Utskottetutgår från all den beaktar de synpunkter som aktualiseratsgenom motionerna 1977/78:1122 och 1977/78:1531 beträffande behovei avförbättrade betingelser för personer som bedriver forskning och specialsludierinriktade på skilda förhållanden i den arabiska väriden. Det ankommer därvid påregeringen att la de initiativ inom ramen för det nordiska samarbetet somregeringen kan finna motiverade. Under åberopande av delanförda hemställer ulskollet au avslår motionerna1977/78:1122 och 1977/78:1531. Näiyarandevid ärendets slutbehandling: (). Per (), (), (), (), (). (), (), (), (),(), (), (), ()och (). KrU 1978/79:18 5 1978/79:1 y medanledning av motioner om ett arabvärldsinstitut Genom beslut har kulturulskollelhemställt om utrikesutskottets yttrande över motionen 1977/78:1122 av PerGahrton (fp) och motionen 1977/78:1531 av m, fi. (vpk). förra motionen hemställs att beslutar ge regeringen lill kännavad som i motionen anförts om svenskt initiativ lill elt nordisktarabväridsinstitut. 1 den senare föreslås att hos regeringenhemställer om åtgärder för att inrätta ett arabiskt institut i enlighet med vadsom anförs i motionen. båda aktuella motionerna erinras om att det i finns eltAfrikainslilui, förlagt till , och elt , beläget i ,vilka tillsammans geografiskt täcker . Ingetdera av instituten tordedock besitta någon större sakkunskap om just den arabiska regionen, heter del. Utskottet har inte sett det som sin uppgift isammanhanget alt pröva de praktiska och ekonomiska förutsältningarna attförverkliga motionärernas förslag om elt särskilt begränsar sig lill att söka bedöma förslagets värde utifrån de särskildaintressen utrikesutskottet är satt alt företräda. Arabvärldenhar tilldragit sig ett allt större intresse i vårt land , i taktmed alt de faktiska förbindelserna med arabländerna på olika områden starktvidgats och fördjupats. Inte minst gäller della handels- och kulturutbytetliksom turismen. I viss mån torde även biståndsverksamheten och den av SIDAstödda u-landsinformationen ha bidragit till della växande intresse.Förhållandet torde vara likartat i övriga nordiska länder. Arabvärldenär vidsträckt och heterogen men binds samman av bl. a. språk och religion.Arabländerna spelar en alll viktigare roll i såväl politiskt som ekonomisktavseende. Sommotionärerna påpekar, bedrivs det på skilda håll i vårt land en hel delforskning och specialstudier inriktade på skilda förhållanden inom den arabiskaväriden. Delta sker vid universitet och högskolor men också inom eller påuppdrag av olika statliga myndigheter. Även inom näringslivet, främst inomexportindustrin och konsultverksamheten, torde åtskilliga studier av arabiskaförhållanden pågå. Det finns emellertid inget naturligt KrU 1978/79:18 6 centrumvare sig för forskning eller annat kunskapssamlande om arabväri-den. Detsynes utskoltet troligt att olika intressenter i väsentlig mån skulle varabetjänta av att ha tillgång lill elt specialiserat institut, vars främstauppgift skulle kunna bestå i all bygga upp elt centralt och aktuelltlitteratur- och dokumeniationsbestånd om de arabiska länderna saml att biståmed framtagning av sådan information om dessa som efterfrågas. ena av motionerna talas om ett nordiskt arabväridsinstitut, medan den andrainte utsäger något om det föreslagna arabinsiilulets förankring eller verksamhetsområde,Enligl utskottels mening borde behovet av ett dylikt institut bli föremål förennärmare analys och prövning, I första hand borde en samnordisk lösning prövas,efter mönster av de befintliga Afrika- och Asieninsiiiuten, och deltaförslagsvis ske inom Nordiska rådsverksamhetens ram. Närvarandevid ärendets slutbehandling: (), förste vice talmannen (), (), (), (), GeorgÅberg (fp), (), (), (), DavidWirmark (fp), (), () och Axel ().