bet · G201UU27 · 1978-12-31 00:00:00 — Delbiståndssamarbete som utskottet vill föreslå med och Dominikanskarepubliken skall ses som ett stöd för ländernas slrävan aU befästa demokratioch social utveckling. Förslaget innebär däremot inte all länderna skulle bliprogramländer i traditionell mening. Insatsen bör efter hand kunna trappas nedi takt med au demokratin befästs. Biståndet lill och Dominikanskarepubliken bör sålunda i della avseende belrakias på samma sätt som det biståndssamarbetesom inledde med , efter den fascistiska diktaturens fall år1974. Medhänvisning till det anförda tillstyrker utskottet yrkandet 9 i motionen 1771. de/s att utskottets hemställan i momentet 19 underpunkten 4 (s. 85) bort ha följande lydelse: 19. med bifall lill motionen 1978/79:1771, yrkandet9, som sin mening ger regeringen till känna vad ulskollet anfört angåendebislånd till länder i det karibiska områdel, 10.vid punkten 4.3 (Samarbete med enskilda länder) av och (båda m) som beträffande Länder i det karibiska området anser attden del av utskottets yttrande som på s. 58 börjar med "Utskottetfinner" och slutar med "delar av väriden." bort ha följandelydelse: Ulskottel finner inle skäl för all nu utvidga Sverigesbiståndssamarbete UU 1978/79:27 99 medländer i del karibiska områdel. Ulskoltel anser atl en utvidgning av antaletländer med vilka har uivecklingssamarbele motverkar del krav på koncentrationmed avseende både på länder och på ändamål som ulskottel tidigare ullalat sigför och som är en förulsällnirig för alt de biståndspolitiska målen skalluppfyllas. Utskottetanser inte heller att de i moiionen 1771 nämnda länderna uppfyller vare sigkravel på fattigdom eller kravet på demokratisk utveckling i högre grad änandra länkbara samarbetsländer. Särskilt gäller detta där en utvecklingmot ökad demokrati inte kan skönjas, uppfyller icke behovskriteriet ochdel kan inte anses vara uppgift alt bidra till att lösa de ekonomiskaproblem som uppstått genom den nuvarande regimens agerande. Dominikanskarepubliken har visseriigen efter regimskiftet fått en fungerande demokrati menockså här gäller alt inte har anledning alt påla sig ekonomiskt ansvarför atl stödja ekonomin i alla länder som av olika orsaker kommit i ekonomiskatrångmål. Utskottet anser alt en sådan spridning av vår biståndsverksamhet fårklart negativa effekter förde länder, vilka vi genom avtal förbundit oss attbistå och som uppfyller de krav som slälll på våra samarbetsländer. 11.vid punkten 4.6 (Katastrofbistånd, allmänt flyktingbistånd m. av , , , , ,och (samtliga s) som anser dels all den del av ulskotiets yitrande som på s.66 börjar med "1 motionen pekas på" och slular med "i moiionen1771." bort ha följande lydelse: Flyktingproblemeni väriden har blivit allt allvariigare. Flyktingarnas antal ökar. FN:sflyktingkommissarie har uppskattat antalet lill drygt 12miljoner. Avdessa finns 3,7 miljoner i - den kontinent som haft de största flyktingproblemen. 1 har antalet ökat på senasteliden och beräknas nu vara 3,9 miljoner. 1 finns ca 3 miljonerPaleslina-fiyklingar av vilka 1,8 miljoner registrerats av FN. 1 Lalinamerikauppges antalet vara ca 100 000. Övriga flyklingar finns i ochNordamerika. Händelseulvecklingeni södra med ett ökat tryck på den svarta befolkningen har letl tillyileriigare växande flyktingströmmar. De s. k. frontstatema har utsatts förstora påfrestningar, 1Asien har nya flyklingproblem uppkommit. Strömmen av flyktingar från tillBangladesh har ökat. I Indokina-krigels efterdyningar har flyklingslrömmar fållen oroväckande omfattning i den regionen. Två länder har enligtflyklingkommissarien tagit emot de flesta flyktingarna, nämligen 150000 och 140 000, Även i finns elt slorl antal,Bålflyklingarna, som kommit alt få den slörsta uppmärksamheten, omfattar UU 1978/79:27 100 enliglsamma källa 70 000 personer, ILalinamerika är anlalel flyklingar officiellt inle lika högt. Många fiyktingarvistas dock illegalt i vissa latinamerikanska länder. De latinamerikanska fiyklingarnas situalion är ofta hårt pressad. Endasl några få länder tar emotpoliliska flyktingar och flyklingkommissarien, som endasl kan agera på begäranav regeringar, har inte myckel alt erbjuda de latinamerikanska flyktingarna.Bislånd får därför oftast kanaliseras via frivilligorganisationer. Sverigehar kunnal lämna ett generöst stöd lill fly klingarbetel. Del hargått till den verksamhet som FN:s flyktingkommissarie svarar för liksom till deländer som tagit sig an flyktinggruppen Frivilligorganisalioner har också fållslöd via bisiåndsanslagen. Medel har ofta utgåii från anslagei lillkaiasisrofbistånd. Motbakgrund av den allvariiga flykiingsilualionen i världen finner ulskottel delangeläget alt, utöver regeringens förslag, yileriigare medel anslås tillfiyktingverksamheien och tillslyrker därför yrkandei härom i motionen 1771. dels alt uiskoliels hemsiällan i momentet 24 underpunkten 4(s. 86) bort ha följande lydelse: 24. med bifall till motionen 1978/79:1771, yrkandei11, och med ändring av budgelpropositionens förslag samt med avslag påmotionerna 1978/79:502, yrkandet 2, och 1978/79:1205, yrkandet 5, som sinmening ger regeringen lill känna vad ulskottel anfört angående anslagspostenför katastrofbistånd m. m., 12.vid punkten 4.6 (Katastrofbistånd, allmänt flyktingbistånd m. av förstevice lalmannen Torslen , , och StureKorpås (samtliga c), som - under föruisäitning av bifall till reservationen 7ovan - anser dels all den del av uiskoliels yitrande som på s.66 börjar med "Yrkandena i" och slular med "moiionen 1771. "bort ha följande lydelse: Yrkandeii moiionen 502 om oförändrad landram för Vielnam har av Ulskoltel lidigaretillstyrkts, i avsniltel 4.3 (Samarbete med enskilda länder). därmedhar utskottet avstyrkt yrkandei i moiionen 1205 om halverad landram förVielnam. I konsekvens härmed lillslyrks del nu aktuella yrkandet 2 i motionen502 och avstyrks yrkandet 5 i motionen 1205. Vidare avstyrks det nu aktuellayrkandei 11 i moiionen 1771. dels all uiskoliels hemsiällan i momentet 24 underpunkten 4(s. 86) bort ha följande lydelse: - i mån av bifall lill reservationen 7 - medbifall till motionen 1978/79:502, yrkandet 2, och med ändring avbudgetproposiiionens förslag och med avslag på moiionen 1978/79:1205, UU 1978/79:27 101 yrkandet5, och moiionen 1978/79:1771, yrkandei 11, som sin mening ger regeringen tillkänna vad ulskollet anfört angående anslagsposten för katastrofbistånd m. m., 13. vidpunkten 4.6 (Katastrofbistånd, allmänt flyktingbistånd m. av och (båda m) som - vid bifall lill reservationen 8 ovan - anser dels all den del av ulskotels ytlrande som på s. 66börjar med "Yrkandena i" och slular med "moiionen 1771. "bort ha följande lydelse: Situationenför flyktingarna från är i många fall kalaslrofartad. Behovet avförnödenheter av olika slag är närmast obegränsat och näriiggande slaier harställts inför slora problem när det gäller atl bereda plats ål dem som flytt. Ibudgetpropositionen föreslås att ca 162 milj. kr. skall anslås förkataslrofhjälp /80. Med tillstyrkan av motionen 1205, yrkandei5,föreslår ulskottel all delta belopp räknas upp med 120 milj. kn, varvidhuvuddelen av de extra medlen bör ställas till FN:s flyktingkommissariesförfogande för hjälp i första hand åt flyklingar i Sydoslasien. 1 konsekvenshärmed avslyrks yrkandei 2 i motionen 502 och yrkandei 11 i motionen 1771. dels att utskottets hemställan i momentet 24 underpunkten 4(s. 86) bort ha följande lydelse; - i mån av bifall lill reservalionen 8 - medbifall lill motionen 1978/79:1205, yrkandei 5, och med ändring av budgetpropositionensförslag saml med avslag på moiionen 1978/79:502, yrkandet 2, och motionen1978/79:1771, yrkandet 11, som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört angående anslagsposten för katastrofbistånd m. m., 14. vidpunkten 4.7 (Stöd lill enskilda organisationers biståndsverksamhet) av och (båda m) som - vid bifall till reservalionen 8 ovan - anser dels all den del av uiskoliels yllrande som på s.69 börjar med "Ulskollet, som" och slular med "dettapåkallat." bort ha följande lydelse: Ulskolletanser att de enskilda organisaiionerna spelar en viklig roll inom del svenskabiståndet och utgör etl värdefulll komplement lill det ställigaulvecklingssamarbetet. Organisalionernas arbete bidrar till att öka förståelsenför problem och för behovet av bistånd. 1 årels budgetpropositionföreslås etl anslag på 110 milj. kr. lill enskilda organisalioner, vilkelulskottel anser vara otillräckligt. Ulskottel föreslår därför- med lillslyrkanav yrkandet 6 i motionen - att anslagsposten i fråga räknas upp med ytteriigare20 milj. kr. bör ges regeringen till känna. UU 1978/79:27 102 dels all utskottets hemställan i momentet 29 underpunkten 4 (s. 86) bort ha följande lydelse: - i mån av bifall lill reservationen 8 - medbifall lill motionen 1978/79:1205, yrkandet 6, och med ändring av budgetpropositionensförslag som sin mening ger regeringen till känna vad ulskoltel anfört angåendeanslagsposten för slöd lill enskilda organisationers biståndsverksamhet, 15.vid punkten 4.8 (Särskilda program) av , ,, , , och (samtliga s) som anser dels att den del av utskottets ytlrande som på s.74 börjar med "Del betonas" och slular med "i motionen1781." bort ha följande lydelse: Utskottetvill inte ifrågasätla all den ämnesinriklade verksamheten, till vilkenhuvuddelen av medlen under poslen Särskilda program går, kan tillgodoseväsentliga behov hos . Det ämnesinriklade biståndet bör emellertidvägas såväl mol andra angelägna biståndsbehov som mol andra former för bislånd.Möjligheten all i del ämnesinriktade biståndet beakta de svenskabiståndspolitiska målen är ofta begränsad. att vara bilateralt till sinkaraktär tar det i anspråk pe:rsonella och ekonomiska resurser som kanskeskulle kunna uinyttjas bättre för samarbetet med programländerna, vilket ärSIDA;s centrala arbetsuppgift. Mottagarländernasinflytande över del mångskiftande ämnesinriklade bislåndels innehåll tordeockså i många fall vara mindre än över del övriga multilaterala tekniskabistånd som vall att i stor utsträckning kanalisera via UNDP, Sverigehar i jämförelse med andra länder ett omfallande ämnesinriktat samarbete. Denytterligare ökning som föreslås i propositionen ligger dessutom betydligt överden föreslagna genomsnittliga uppräkningen av biståndsanslaget för nästabudgeiån Avde skäl som här anförts finner utskottet det angeläget att en vissåterhållsamhet iakttas i del ämnesinriktade biståndet. Utskottet tillstyrkerdärför motionen 1771 i vad avser yrkandei att anslaget lill Särskilda programför /80 bör stanna vid 145 milj, kr, Ulskoltel avstyrkerföljakfligen delyrkandel 3,h) i motionen 1781, dels atl utskottets hemställan i momentet 31 underpunkten 4 (s, 86) bort ha följande lydelse: 31, med bifall till moiionen 1978/79:1771, yrkandei10, och med ändring av budgetpropositionens förslag som sin mening gerregeringen lill känna vad utskottet anfört angående anslagsposten försärskilda program. UU 1978/79:27 103 16.vid punkten 4.10 (Fonden för industriellt samarbete, samarbetsavtal m, m,) avAnna , , , , MalsHellslröm, Siure och (samtliga s) som anser dels alt den del av ulskotiets yitrande som på s.82 börjar med "S-motionen 1771 ser" och på s, 84 slutar med "imoiionen 1781," bort ha följande lydelse: Sverigebedriver ett omfallande samarbete med på industriområdet.Inom det traditionella landprogrammerade biståndet finns flera inslag somsyftar till att slärka mottagarländernas industriella kapacitet. Den särskildatyp av bistånd som kallas bredare samarbete gäller i slor ulslräckningverksamhet som har anknytning lill industriområdet, ofta i anslulning tillkommersiellt samarbete mellan svenska företag och vissl moltagariand. Den fondför industriellt samarbete med som upprättats tar sikte på altutveckla samarbetet mellan svensk tillverkningsindustri och förelag ellermyndigheter i mottagariänder. Utskottetser etl klart behov alt stärka resurser att ge ett kvalificeratbistånd på industriområdet. Våra mottagariänder efterfrågar elt alltmeromfattande och varierat bistånd för att utveckla sin industri. Detta är enföljd av all varje land, som vill nå en viss materiell utvecklingsnivå, måstesalsa på induslriella produktionsmetoder inom olika sektorer, Iflertalet u-länderärden industriella kapaciteten utomordentligt svag. Denvetenskapliga och tekniska basen är myckel liten och dessutom dåligt integrerad,förhållande medför eu starkt beroende av den teknik som utvecklas och ägsav företagen i den rika delen av världen. Förhandlingar med utländska företagsker utifrån en svag position. Beslut om vilken lyp av teknik .som skallimporteras och hur den skall anpassas till nalionella förhållanden måste oftabygga på rekommendationer från utländska konsul-ler, Inågra har en klar förbättring skett . Iflertalet är emellertid kapaciteten att köpa, utveckla och anpassateknisk kunskap myckel svag. Detla gäller särskilt de allra fattigasteu-länderna. Det är därför själ vklart att det är dessa länder som bör få förturtill det indusiribistånd kan ge. Indusiriulvecklingär inle etl mål i sig. Ökad produktion är etl medel för att tillgodosemedborgarnas behov. 1 är del särskilt viktigt atl den induslriellautvecklingen får en sådan inriktning. Del är därför angelägel atl Sverigesbistånd på industriområdet följerde av fastlagda målen för bislåndeloch inriktas på länder som aktivt satsar på ekonomisk och social utjämning. Enligluiskoliels mening får ell sådant krav ökad styrka i en värid som domineras avstormakter och muliinationella bolag. Från flera sida har molbakgrund av dessa eller liknande omständigheter framförts önske- UU 1978/79:27 104 målom en utvidgning av samarbetet med med hjälp av direkta samarbetsavial.Avialen skulle främsi gälla områden som industriellt samarbete, forskning ochulveckling av teknologier, men skulle kunna utvidgas lill andra områden avintresse för de berörda parterna. Biståndsanslagetskall kunna användas i detla sammanhang. Samarbelsavtal skall emellertid intebehöva inskränkas till enbart länder som uppfyller kraven för atl erhållasvenskl bistånd. mening är samarbelsavtal en bättre form för samarbete med u-länderän den nyinrättade fonden för induslrielll samarbete. Etl samarbetsavialerbjuder bältre möjligheter än industrifonden alt tillgodose de oftasammansatta och över tiden skiftande önskemål om svensk medverkan som eltinnehållsrikt ekonomiskt samarbete innebär. Induslrifondenskonslruklion innebär att tvingas till s. k. joint för atlkomma i åtnjutande av denna del av bislåndsbudgelen. Del innebär i självaverket all den hittillsvarande mottagarcentrerade biståndspolitiken uppges pådetta område. Initiativet och förhandlingsstyrkan överiämnas i stället lill delsvenska förelag som planerar en investering i någol u-land. Detta strider mothela principen om landprogrammering av biståndet, dvs. alt biståndet skall utgåfrån mottagarlandets planering och utnyttjas på områden där del enliglmoltagariandet är mesl angelägel. Ulskottelförordar därför atl fonden skall avlösas och all anslälld personal i ställetskall ulnylljas inom ramen för del på samarbetsavial byggda samarbetet. Motdenna bakgrund tillstyrker ulskoltel yrkandena 4 och 5 i moiionen 1771 samtdelyrkandel 3.o) i moiionen 1781. Ulskolletser emellertid ingen anledning att närmare precisera vilka länder som bör kunnakomma i fråga för samarbelsavtal av den föreslagna lypen och avstyrker därfördelyrkandet 2.a) i motionen 1781. dels alt utskottets hemställan i momenten 35 och 36under punkten 4 (s. 86-87) bort ha följande lydelse: 35. med bifall lill moiionen 1978/79:1771, yrkandei 4,och motionen 1978/79:1781, delyrkandel 3.o), samt med ändring avbudgetpropositionens förslag, som, sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört angående kapilaltillskou lill fonden för induslrielllsamarbete, 36. med bifall till moiionen 1978/79:1771, yrkandei 5,och med avslag på moiionen 1978/79:1781, delyrkandel 2.a), som sin, mening gerregeringen till känna vad ulskottel anfört angående, samarbetsavial resp.ramavlal. UU 1978/79:27 105 1. vidpunkten 1.5 (U-landsanpassad leknik och teknologiöverföring) av förste vice talmannen , , och (samtliga c); ViSlår bakom uiskoliels skrivning med anledning av moiionen 1208, yrkandena 2-5,och motionen 1767. Beträffande frågan om u-landsanpassad teknik finner vi deldock angeläget att lämna följande kompletterande synpunkter. Utskottetsbehandling av denna fråga är i huvudsak refererande. Enligt vår mening saknasuttryck för en klar viljeinriktning, som visar medvetande om alt en ulvecklingmåste utgå från de fattigaste människornas egna förulsäiiningar. När vi solidarisktställer oss bakom krav på en ökande andel av väridensindustriproduktion, måste vi vara medvetna om de problem för självasom en okritisk och alltför snabb industrialisering skulle kunna föra med sig.En industriutveckling måste på ett balanserat säit vara inordnad i vederbörandelands totala utveckling. Kraven såväl på u-landeis egna resurser som på biståndutifrån kommer att vara så omfallande, att endast de insatser som ger de bästatotala utvecklingseffek-lerna kan stödjas. Svenskl bislånd måsie även påindustriområdet möta de fattigaste människornas grundläggande behov. Det måstesatsas på en indusiriulveckling, som bygger på arbetskraften som främsta resursoch inte på en teknologi, som leder lill fortsall utarmning av jordens ändligatillgångar. Del måste leda till en utveckling efter landets egnaförutsättningar utan brutala förändringar av livsmiljö och bärandekulturmönster. Industriländernahar av alla vetenskapsmän och tekniker. Det betyder atl vi har etloerhört ansvar gentemot . 1 samarbete med dem måste vi ta fram enmodern leknik, som verkligen tjänarderas behov och ger dem alternativamöjligheter. Så länge vi bara har i-landsanpassad högteknologi alt erbjuda dem,har de inget val. För atl vi skall bli rustade alt erbjuda alternativ teknik,speciellt anpassad för , krävs det ett forsknings- och utredningsarbeteliksom en inventering av redan existerande användbar teknik. Imotionen 1767 föreslås en utredning om ett teknik.Ell sådani insiilui skulle kunna verka i samarbete med ett eller flera u-länderå ena sidan och svenska organ som sysslar med industriell teknikutveckling åden andra. Utan atl nu yrka bifall till motionen menar vi all delta är en av delösningar som kan behöva prövas, när man överväger hur svensk erfarenhet bäslskall kunna ulnyltjas för en balanserad u-landsul-veckling. 2. vidpunkten 3 (Bidrag lill inlernalionella biståndsprogram, C 1) av , , , , , och (samiliga s): UU 1978/79:27 106 Vi noterar all regeringen i budgetpropositionen ilikhei med vad vi framhållit vid lidigare tillfällen nu anser all ifortsällningen inle bör påla sig den höga bidragsandel lill som gällerunder innevarande påfyllnadsperiod. Vihar vid flera lillfällen fäst uppmärksamhet vid rolli biståndet. Banken har med rätta kritiserats för sina röstregler. Sommissgynnat och för sin utlåningspolitik, som ibland bidragit tillall befästa en redan orättvis inkomstfördelning i de fattiga länderna. Samtidigtär en organisation med stora ekonomiska och administrativaresurser, som tvingas alt vända sig lill för au klara akutalånebehov för investeringar. För är alterntivet ofta all gå lillprivata storbanker med hårdare lånevillkor. Vianser del därför angeläget att den utnyttjar varje möjlighelaU slärka inflytande över banken och slyra utlåningen så all denbidrar till en social och ekonomisk utjämning i . 3. vidpunkten 4.1 (Allmänt [anslagsram, biståndets inriktning, länderkon centration m. m.j) av och (båda m): Ävenom huvudansvarel för resultatvärderingen av svenskl bislånd bör ligga påmottagarländerna finner vi det angeläget atl biståndels effekt ocheffektiviteten i detsamma värderai! också i vårt land. En sådan uppföljning germöjlighet lill värdefulla erfarenheter som bidrar till etl bältre utnyttjandeav svenska bisiåndsmedel. Den externa sakkunskap i form av konsulter ochexperter som SIDA anlitar för översyn av enskilda program och projekt bör ihögre grad kunna tas i anspråk för efterhandsgranskning av olika projekt.Därigenom klargörs i vad mån projekten bidragit till social och tekniskulveckling och lill förbällrad levnadsstandard för nödlidande människor imottagariandet. En sådan resultalvärdering ger förutom erfarenheter möjlighetlill jämförelse med de biståndsinsatser som görs av olika ideellaorganisalioner vilka nämns i moiionen 1978/79:1774. Därmed framkommer ocksåvissl underiag för bedömning av effektiviteten i vårt bistånd. 4. vidpunkten 4.9 (Bredare samarbete) av , , , , Mals Hellslröm, och (samtliga s): Regeringenhar vid lidigare riksmöten förelagl vissa allmänna rikllinjer för dels. k. bredare samarbetet. Innebörden av delta samarbete förefaller ossemellertid fortfarande oklar. Olika typer av insatser lill länder såväl inomsom utom programlandskrelsen ryms inom detta anslag, som sedan del tillkom förnågra få år sedan har ökat kraftigt. Motiven för bredare samarbete har försvenskt vidkommande varit kommersiella, induslriella eller kulturella likamyckel som biståndspolitiska. Detla medför alt de svenska biståndspolitiskamålen och behovet av en koncentration av bisiåndssamarbetei inie lillåts ledainrikiningen av del bredare samarbetet. UU 1978/79:27 107 samtidigtsom det gemensamma för de olika insatserna är att de finansierats medbisiåndsmedel. Oklarhetenkring principerna för och administralionen av det bredare samarbetet lämnarutrymme för en sammanblandning av bistånd och annat samarbete över gränsernatill men för del egentliga biståndet. Del som anförs om det bredare samarbeteti m-motionen 1108 som motivering för yrkandet 9 i följd motionen 1205, sombehandlas i detta betänkande, utgörett exempel på vad denna oklarhet kaninbjuda till. Detkan i vissa fall finnas behov att kunna komplettera det reguljära biståndet medinsatser av särskild karaktär, finansierade av biståndsmedel. Vi anseremellertid all det är angeläget att fastare principer för denna lyp avsamarbete etableras och au ansvarsfördelningen mellan bislåndsmyndighe-ten ochövriga i samarbetet med engagerade organ klariäggs. UU 1978/79:27 Förteckning övermotioner/yrkanden som behandlats i betänkandet finns under underpunkten punkten 1978/79:247,yrkandena 1-2 och 5-9, av 4.3,4.5 4.11 m. fl. (vpk)om stöd lill Demokratiska , m. m. 1978/79:248,yrkandet 2, av 4.5 4.11 ner m. fl. (vpk) omerkännande av Demokratiska sahariska arabrepubliken, m. m. 1978/79:249,yrkandet 2, av 4.5 4.11 ner m. fl, (vpk) omerkännande av Demokratiska republiken , m. m. 1978/79:419av m. fl. (fp) om utnyttjande av återanvändbarmedicin för sjukvård i 1978/79:420av m. (m) 4,1,4,3,4,9 4,11 om del svenskautvecklingsbiståndet 1978/79:502av m, fl, (c) 4,3,4,6 4,11 om biståndssamarbetetmellan och Vielnam 1978/79:587av m. fl. 4.1,4.3 4.11 (m)om bislåndel lill Vielnam 1978/79:590,yrkandei 1, av 4.4 4.11 ner m. fl. (vpk) om ökaislöd till befrielsekampen i södra 1978/79:864av (rn) om 4.4 4.11 slopande av u-hjälp tillbefrielserörelser m. m. 1978/79:1205,yrkandena 1-9 saml 11, 1.3,4.2,4.3, 1.6,4.11 av m.fl. (m) om 4.6,4.7,4.9 bislåndspoliliken UU 1978/79:27 109 1978/79:1206av tredje vice talmannen 4.7 4.11 (fp) om cyklar ur arméns överskoiislager lill 1978/79:1208 av 1.4,1.5 1.6 m.fl. (c) om global resurshushållning 1978/79:1209,yrkandena 5-8, av 4.2 4.11 , m. fl. (m) omsamarbelel med 1978/79:1213av 1.4 1.6 (m) om den internationellamiljöpolitiken 1978/79:1767av m. fl. (c) 1.5 1.6 1978/79:1770av () 1.3 1.6 om risktäckningen isamband med s. k. 1978/79:1771 av 1.2,3,4.1, 1.6,4.11 m. fl. (s) om den svenska 4,3, 4,6, 4,8, bislåndspoliliken 4,10 1978/79:1774av m, fl, (m) 4.1 4.11 1978/79:1775av () om 4.1 4.11 ålgärder molalkoholmissbruk inom ramen för bisiåndsarbetei i 1978/79:1777av () 4.7 4.11 om förbehåll för utbetalandeav bidrag lill Amazonassjukhusel 1978/79:1780av m. fl. (m) 1.3 1.6 om avräkning av vissagåvomedel mot anslaget för bislånd 1978/79:1781 av m. fl. 1,2,1,3,1,5, 1.6,2,3,4.11 (vpk) om bislåndspoliliken 2, 3, 4.1, 4.2, 4.3,4.6,4.7, 4.8,4.9,4.10 UU 1978/79:27 110