bet · G201FiU40 · 1978-12-31 00:00:00 — Det beslut fattat medanledning av dessa förslag har därefter givits innebörden att delsgodkänt regeringens utnyttjande av finansfullmakten för ändamålen, dels"fyllt på" fullmakten så att regeringens bemyndigande på nytt uppgåtttill samma belopp som före utnyttjandet av fullmakten. Utskottet anförde bl. a.att det är svårt alt sakpröva regeringens förslag eftersom regeringen, med stödav finansfullmakten, har beslutat att åtgärderna skall vidtas och verksamhetennormalt har påböoats eller i vissa fall t. o. m. avslutats. Enligt utskottetborde formerna för redovisningen till och den prövning haratt göra i anslutning härtill övervägas. Vidare borde enligt utskottets meningvid en översyn övervägas i vilken utsträckning det finns behov avkonjunkturpolitiskt motiverade bemyndiganden vid sidan av finansfullmakten samtförhållandet mellan finansfullmakten och sådana bemyndiganden. Riksdagenbeslutade i enlighet med utskottets förslag. Regeringenhar redovisat sina överväganden med anledning av begäran om enöversyn i årets budgetproposition (prop. 1978/79:100 bil. 2 mom. 2 och 6 ihemställan). Föredraganden redovisar där att avsikten är att fr. o. /80 i kompletteringspropositionen lämna en samladredovisning av utnyttjandet av finansfullmakten och övriga konjunktur- ocharbetsmarknadspolitiskt motiverade bemyndiganden. börenligt föredraganden även utgifter som uppkommit till följd av utnyttjandet avfinansfullmakten regleras. Hemställan om utnyttjande av finansfullmakt för detnästföljande budgetåret bör göras vid samma tillfälle. Skullearbetsmarknadsläget kräva insatser utöver vad som kan tillgodoses genomianspråktagande av den givna finansfullmakten bör regeringen enligtföredraganden på tilläggsbudget hemställa om en utvidgad finansfullmakt. Detnuvarande systemet med successiva påfyllningar av finansfullmakten kommerdärmed inte längre att användas. Ipropositionen görs en sammanställning av de konjunktur- eller arbetsmarknadspolitisktmotiverade bemyndiganden vid sidan av finansfullmakten som /79 lämnat regeringen. Dessa bör enligt föredraganden, med ettundantag, behållas och någon teknisk sammankopp- FiU 1978/79:40 68 lingmed finansfullmakten inte göras. Beträffande de s. k. konjunkturmarginalernapå affärsverken m. fl. verksamheters investeringsramar anför föredraganden attvissa skäl talar för att de såvitt gäller sysselsättningsskäl inte börbibehållas. Investeringsramarna kan emellertid höjas av regeringen också avandra skäl. Detta behov kvarstår oförändrat. Frågan kräver enligt föredragandenytteriigare överväganden varför någon ändring av gällande regelsystem nu intebör göras. För1978/79 disponerar regeringen en finansfullmakt om . a. på de föreslagna ändrade formerna för ställningstagandetill utnyttjandet av finansfullmakten finner föredraganden en viss uppräkningav beloppet motiverad och förordar att fullmakten /80 höjs till 2,5miljarder kronor att användas för samma ändamål som . Utskottetfinner alt vad föredraganden förordat i huvudsak tillgodoser de synpunkterutskottet anfört i betänkandet FiU 1977/78:16. De nya formerna lör redovisningav utnyttjandet av finansfullmakten och för ställningstagandehärtill bör undanröja de problem utskottet pekat på. Utskottethar inget att erinra mot att övriga arbetsmarknads- och konjunkturpolitisktmotiverade bemyndiganden behålls. I sammanhanget noterar utskottet att det f n.förekommer sådana bemyndiganden som inte förs ut i hemställan i propositioneroch inte blir föremål för ett uttryckligt medgivande från sida. Detär vidare vanligt alt bemyndiganden av detta slag ger regeringen rätt att vidgabesluts- och planeringsramar i obegränsad utsträckning. mening bör bemyndiganden av här berört slag i samtliga fall bliföremål för särskilt beslut av och således återfinnas i hemställan. mån inte särskilda skäl talar däremot bör bemyndigandenas omfattning ocksåvara preciserade i form av ett belopp eller på annat sätt. Utskottetförutsätter att regeringen återkommer med redovisning av de fortsattaövervägandena angående de s. k. konjunkturmarginalerna på affärsverkens m. fl.verksamheters investeringsramar. Utskottettillstyrker att finansfullmakten höjs till 2 500 milj. kr. /80, attdisponeras för samma ändamål som . 1. beträffande de allmänna rikdinjerna förbudgetregleringen att med avslag på regeringens förslag ipropositionen 1978/79:150 bilaga 2 moment 1 och motionerna 1978/79:2688yrkandet 2, 1978/79:2689 yrkandet 3, 1978/79:2690 yrkandena 1-3 och 5 och1978/79:2691 yrkandet 4 samt med bifall till motionen 1978/79:2692 yrkandet 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. FiU1978/79:40 69 2. beträffandetillsättandet av en expertkommission för att granska den s. k. rundgången Iekonomin att avslår motionen 1978/79:1108 yrkandet 4, 3. beträffanderedovisning av och förändringar i skatte- och transfereringssystemet anriksdagen avslår motionen 1978/79:1705, 4. beHäandefinansiering genom arbetsgivaravgifter an avslår motionerna1978/79:1120 och 1978/79:1704, 5. beträffandeinkomstberäkningen i långtidsbudgeten att med anledning av motionen1978/79:2692 yrkandet 5 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, 6. belTäffandc.pnansfiilltnaktenatt med bifall till regeringens förslag i propositionen 1978/79:100bilaga 2 moment 2 bemyndigar regeringen att för /80, om arbetsmarknadslägetkräver det, besluta om utgifter i enlighet med vad som förordats ipropositionen intill ett sammanlagt belopp av 2 , 7. beträffande,/b/-wcrna ,/o> redovisningen av finansfullmakten att medanledning av propositionen 1978/79:100 bilaga 2 moment 6 som sin mening gerregeringen 'I känna vad utskottet anfört, 8. beträffandekonsolideringsfond för att medger att enkonsolideringsfond för får inrättas i enlighet med vad som förordatsi propositionen 1978/79:150 bilaga 2 moment 11. Närvarande: (), (), NilsAsling (c), (), (), TorstenGustafsson (c), (), (), (), KnutWachtmeister (m), (), (c), (),i (fp) och (), dock att vid justeringen av punktenB ()och i (fp) ej deltagit. Vid dennajustering deltog () och (). FiU1978/79:40 70 vid punkten A. EKONOMIDEPARTEMENTET Den revideradefinansplanen 1979 1) beträffande de allmänna riktlinjerna för den ekonomiskapolitiken och program .för ekonomisk-poliiiska åtgärder av ,, , , , Aniia ochKarin FlodstrOm (alla s) som anser att dels (len del av utskottetsyttrande som på s. 23 böriar med "Den internationella" och på ,s. 29slutar med "Källa: reviderad finansplan 1979" bort ha följandelydelse: Den ekonomiska utvecklingen har i storadrag följt de bedömningar som utskottet redovisade i bÖQan av detta år. Dentotala produktionstillväxten inom OECD-området har varit fortsatt relativtsvag. Men har det skett en för oss betydelsefullförskjutning i tillväxtens sammansättning. De alltmer påtagliga tendensernatill en avmattning i har motvägts av en uppgång i Västeuropa.Delta gäller i synnerhet i och i våra nordiskagrannländer där en påtaglig förstärkning av konjunkturen ägt rum. Denna harutgjort en viktig förklaring till den svenska exportens kraftiga uppgång undersenare delen av 1978 och den passerade delen av 1979. En förden närmaste lidens utveckling viktig fråga är vilkaeffekter den allt kraftigare uppbromsningen i ekonomi kommer att fa påutvecklingen inom övriga delar av OECD-området. Det är mycket som i dagslägettalar för att det kommer att dröja ett lag innan effekterna av denna spridersig till de för vår export verkligt betydande marknaderna. Uppgången inom dessaländer hålls i stor utsträckning i gång av faktorer som kan fortsätta attpåverka efterfrågan och produktionen positivt trots en fortgående försämring iUSA:s ekonoiiii. Snarare ligger riskerna -även i det korta perspektivet -iden utveckling på oljeområdet som bl. a. understryks i motionen 2692 (s). Denbegränsning av råoljeproduktionen som skedde i fick som omedelbar effekten relativt kraftig prisstegring, främst på den s. k. spot-marknaden. Men trotsatt detta bortfall av oljeproduktion nu praktiskt taget helt kompenserats av enökad produktion i andra oljeländer har pristryckei fortsatt alt öka. Denfortsatta uppgången av efterfrågan på olja härlett lill kraftiga prishöjningar,inte endast på spot-marknaderna ulan även på långsiktiga leveranskontrakt..Även på andra råvaror-då fräinst metaller- har priserna stigit markant sedanmitten av 1978. Till en del sammanhänger detla med utvecklingen på valutaområdet,till en del är det sannolikt även fråga om spekulativa prisuppgångar somsammanhänger med situationen på oljeområdet och med de tidigare oroligheterna ibl. Även priserna på industrivaror stiger nu FIU 1978/79:40 71 klartsnabbare än vad de gjorde . Samtidigthar utvecklingen på bytesbalansområdet förändrats i negativ riktning.Anpassningen av under- resp. överskott i bytesbalanserna inellan industriländernahar blivit klart sämre. ökade överskotten i ,och som ochflera mindre länder registrerade stora underskott. Överskottsländerna vidtogvisseriigen vissa åtgärder i expansiv riktning; de nu föreliggandetendenserna inom den ekonomiska politiken pekar emellertid på att dessa länderhåller på att återgå till en mera restriktiv linje i sin politik. Ovanpå dettakommer effekten av de starka oljeprisstegringarna och de stigande priserna iden internationella handeln. Växande obalanser i betalningarna mellanindustriländerna och ett ökat inflationstryck kan sammantaget komma attföranleda en omläggning av den ekonomiska politiken i en restriktiv riktning iför vår export betydelsefulla länder. IFörbundsrepubliken har man redan beslutat att höja mervärdeskattenfrån . Detta sker som prisstegringstakten nu ökari detla land. mening inger den internationella ekonomiska utvecklingen f n. oro.Den allmänna ökningen av inflationstakten i den internationella handeln kankomma att föranleda en omläggning av den ekonomiska politiken i restriktivriktning som kan komma att verka dämpande på den svenska exporten. De snabbaprisstegringarna kan dessutom via ökade imporlpriser medföra en ökad inflationäven i vårt eget land i en utsträckning som kan medföra att deninflationsklausul som finns inskriven i de centrala avtalen på arbetsmarknadenför kommer att utlösas. Farhågorav samma slag kommer till uttryck i motionen 2689 (c) där man anser att detfinns en påtaglig risk för att vi i vårt land på grund av bl. a.prishöjningsimpulser från väridsmarknaden far en snabbare kostnadsutvecklingän beräknat. Utskottetnödgas i detta sammanhang konstatera att de två borgeriiga regeringarnasekonomiska politik lagt en dålig grund för all klara en situation med ökandeinternationell inflation. Den svaga finanspolitiken och det snabbt växandebudgetunderskottet kan driva fram en inhemsk inflationsutveckling samtidigtsom vi nu löper risk att gå in i en period med en förnyad internationellinflation. Vi har att möta denna situation med en försvagad industristrukturoch en av den ekonomiska politiken skapad betydande överiikviditet i vårekonomi. 1 de socialdemokratiska motionerna om den ekonomiska politiken undersenare år har varnats för denna situation och på en rad punkter har föreslagitsen alternativ inriktning av politiken som skulle lett till alt vi hade ståttbättre rustade alt möta den nu föreliggande situationen och dess risker. Deborgerliga regeringarnas politik har även lett oss in i en mycket riskabelsituation när det gäller oljeförsörjningen. Vi står nu inför ett val mellan attantingen fylla på våra oljelager lill priser som kommer att medföra en påtaglig FiU 1978/79:40 72 belastningpå vår utrikeshandelsbalans eller tvingas möta med så småoljelager att påtagliga risker uppstår för en ransoneringssituation. I detsenare fallet kan man inte utesluta att detta kommer att medföra risker förstörningar även i produktionen. Trotsatt värdefull tid redan gått till spillo utgår utskottet ifrån att regeringensnabbt vidtar åtgärder som tryggar oljeförsönningen och förbereder åtgärdersom i görligaste mån bidrar till att effekterna på produktionen ochsysselsättningen blir så små som möjligt. Den ekonomiska utvecklingen i . Enligt bedömningarna i kompletteringspropositionen kommerden ekonomiska utvecklingen att vara kraftigt expansiv.Bruttonationalprodukten (BNP) beräknas stiga med drygt 5 96. Praktiskt tagetsamtliga efterfrågekom-ponenter beräknas öka. Av störst betydelse ärvisseriigen lageromslaget, som inte bidrar till någon mera långsiktig uppgång iekonomin. Därutöver ökar emellertid såväl den privata konsumtionen som exportenmed relativt höga tal. Ävenenligt utskottets mening befinner sig den svenska ekonomin i en uppåtgåendekonjunkturfas. Men denna uppgång kommer stagnation - enstagnation som i stor utsträckning skapades av den borgeriigatrepartiregeringens ekonomiska politik. Regeringens första budget 1977 varvisserligen kraftigt expansiv. Denna inriktning av politiken stod sig emellertidendast . gjorde regeringen en helomvänd-ning. Genomen rad olika åtstramningsåtgärder riktade mot löntagarna och hushållen inleddesden s. k. svångremspolitiken. Man höjde olika skatter på konsumtionen och mandevalverade den svenska kronan på mindre än , vilkettillsammans med skattehöjningarna ledde till en rekordartad prisstegring under1977. Kombinationen även långsam internationell tillväxt och en hård inhemskåtstramning ledde till att produktionen stod stilla . Denprivata konsumtionen gick kraftigt tillbaka och arbetslösheten steg under 1978till en mycket hög nivå. Särskilt ungdomarna kom att drabbas hårt av den storaarbetslösheten. Genomdenna svångremspolitik skapades ett underutnyttjande av de ekonomiskaresurserna i vårt land som lett till betydande produktionsförius-ler. Utskottetfinner här anledning framhålla att denna svaga ekonomiska utveckling i förstahand skapats genom den inhemska efterfrågans utveckling. Mycket i denekonomisk-politiska debatten har uppehållit sig vid den svenskaexportindustrins utveckling. Men det faktiska förhållandet är attnetloefterfrågan från utlandet (export av varor och tjänster minus import avvaror och tjänster) har utgjort ett expansivt element under både 1977 och 1978.Till en del har detta kommit till stånd genom att importutvecklingen varitsvagare än exportutvecklingen, men nettoeffekten har likväl varit att denkonkurrensulsatta delen av vår ekonomi inte kan skyllas för den ekonomiskaslagnationen. Den har i stället skapats genom en nedgång av den FiU 1978/79:40 73 privatakonsumtionen och av en kraftigt försvagad kapitalbildning. I synnerhet harlageromslaget spelat en väsentlig roll. Utskottetvill här peka på att trepartiregeringen redovisade bedömningar avutvecklingen som senare visade sig vara grovt felaktiga och missledande. Mantrodde exempelvis att BNP skulle stiga med inemot 2 96 och att denprivata konsumtionen skulle öka med 2,5 96.1 själva verket minskade bådakraftigt, Man trodde vidare på en fortsalt uppgång av industriinvesteringarna.I själva verket sjönk dessa med 17 96 96 året därefter. Denbild som trepartiregeringen gav i sina finansplaner visade sig alltså på enlång rad punkter vara grovt missvisande. Åtstramningenav hushållens köpkraft står i bjärt kontrast mot budgetutvecklingen.Underskottet i statens budget har vuxit i en takt som saknar sin motsvarighettidigare i vårt land. 1 viss utsträckning förklaras denna försvagning avkostnader för åtgärder som satts in för att möta den arbetslöshet somåtstramningen bidrog till att driva fram. En ytteriigare anledning till deförsämrade statsfinanserna var de automatiska utgiftsökningar som följde avden kraftiga inflation som den borgerliga regeringens politik ledde till under1977 och som även fick omfattande statsfinansiella konsekvenser . Denoförmåga som både trepartiregeringen och folkpartiregeringen visade att hållaen med hänsyn lill läget nödvändig kontroll över statsutgifterna bidrog tillatt förvärra den slalsfinansiella situationen. Genomuppgången 1979 kan en del av det som förlorats under de två tidigare borgeriigaregeringsåren hämtas tillbaka. Utvecklingen då det varit enborgerlig majoritet i blir emellertid sammantaget svag. I tablå 1redovisas den genomsnittliga utvecklingen jämfört medgenomsnittet för . Somframgår av tablån leder inte uppgången - trots att den är relativtkraftig - till att helhetsintrycket för de tre borgeriiga åren i någon nämnvärdutsträckning förändras. Dessa år representerar en period då det ekonomiskaläget kraftigt försvagats. Redan1976 framstod det som klart att den svenska ekonomin stod inför svåra problem.Sviterna från oljekrisen , den försvagade internationellatillväxten och tillkomsten av nya industriländer skulle komma att leda lill enskärpt konkurrenssituation och ett betydande behov av nydaning inom del svenskanäringslivet. En viktig förutsättning för att de framtida sysselsältningskravenskulle kunna var att en förnyelse och utveckling kom till stånd inom vårindustri. Samma krav restes utifrån behovet att återställa balansen i vårautrikes betalningar. Som en följd härav värdet också nödvändigt att begränsakonsumlionsökningarna i förhållande till de uppgångar som ägt rum under årendessförinnan. Motbakgrund av den utvecklingen som faktiskt kan registreras under åren 1977-1979- med alla de påfrestningar det inneburit för de svenska lönlagarna - nödgasemellertid utskottet konstatera att utvecklingen under dessa år inte FiU 1978/79:40 74 Den ekonomiska utvecklingen och1976-1979 Om ejannat anges avser uppgifterna årliga jdrändiingar i procent. -8,0 Antal färdigställda bo städer i genomsnitt 96 400 55 100 genomsniu/år 180 000 250 000 Genomsnittligt under skott på bytesbalansen (miljarder kr.) -0,8 -10,7 Genomsnittligt under skoll i statsbudgeten (miljarder kr.) -6,5 -31,6 Källor: Nationalräkenskaperna samt de revideradenationalbudgetarna fört oss närmare en lösning på dessa för vår framtid såcentrala problemen. Politiken har visseriigen lett till en kraftig åtstramningav den privata konsumtionen som lagt tunga bördor på de lägre inkomsttagarnaoch som skapat en onödig ökning av arbetslösheten, men de frigjorda resursernahar inte utnyttjats lill en förstärkning av våra framtidaproduktionsmöjligheter. Det mest konkreta resultatet av löntagarnasuppoffringar har i stället blivit en mycket kraftig ökning av företagensvinster. Som framgår av tablå 2 beräknas dessa öka särskilt kraftigt under1979. Förändring i företagens driftsöverskott(brutto) 1976-1979 Förändring sedan föregående år (milj. 8 700 +13 100 +16 100 Källor: Konjunkturläget och revideradnationalbudget 1979 FiU1978/79:40 75 Trots denna kraftiga förbättring avföretagens ekonomi har investeringarna försvagats. Särskilt kraftig harnedgången varit lÖr industriinvesteringarna, vilka minskatmed . Företagen har således inte använt sina förstärkta finansiellaresurser till ökade investeringar utan har valt att i stället förstärka sinlikviditet och sin nnansiella ställning -delta i en utsträckning som enligtpropositionen nu kräver särskilda åtgärder. Sysselsättningen inom industrinhar minskat kraftigt. Detta har i sin tur lett till att den utveckling iriktning mot en förbättrad regional balans som kunde a vliisas framtill 1976 har brutits och ersatts med en växande regional obalans. Det harockså lett till att vår exportkapacitet knappast kommer att klara de anspråk iett längre perspektiv som ställs på denna för att vi på nytt skall återvinnavår externa balans. Tillsammans med den dramatiska försvagningen av statensfinanser lägger detta en mycket dålig grund för det forisaiia arbetet medstabiliseringen av den svenska ekonomin. De generella medlens ekonomiskapolitik som i så : höggrad tillämpats av de båda borgerliga regeringarna harsåledesinte kunnat lösa vårt lands ekonomiska problem utan har i stället skapat enkraftig finansiell obalans i ekonomin. Vi står nu illa rustade att lösa1980-talets sysselsättnings- och stabiliseringsproblem. Enligt utskottets mening skulle de riktlinjer för denekonomiska politiken som förespråkats i de socialdemokratiska motionerna underde sannolikt lett lill en bättre utveckling. I dessa harförespråkats en ökad användning av selektiva insatser för att upprätthållaefterfrågan och inrikta denna på en utbyggnad av vår produktionskapacitet. Manskulle genom en sådan politik kunnat undvika den dramatiska försvagningen avstatsfinanserna och ändå,fått till stånd en bättre stimulans av den realaefterfrågan än vad den borgliga generella politiken leit till. Målen för den ekonomiska politiken Huvudmålenför den ekonomiska politiken är alt skapaarbete och välfärd åt alla och alt fördela produktionsresultat, förmögenheter ochinflytande på ett rättvist och demokratiskt sätt. De ekonomiska förhållandena spelar en avgörande roll församhällets möjligheter att skapa sysselsättning och ekonomisk och socialtrygghet. Utvecklingen i vårt land visar på ettövertygande sätt att sociala och fördelningspolitiska mål kan förverkligas bådesnabbare och mer genomgripande om den underliggande ekonomin är stark ochexpansiv. Ekonomiska framsteg och åtgärder som stärker landetsproduktionsförmåga utgör således viktiga medel för att uppnå meragrundliiggande sociala och politiska värden. Det är enligt utskottets mening ett viktigt krav att deväxande resurserna fördelas på ett rättvist sätt och att den ekonomiskatillväxten verkligen leder lill en reell t ökad Jämlikhet. Ett viktigt inslag ijämlikhetspolitiken är också att FiU 1978/79:40 76 detråder balans i fråga om arbete och inkomster mellan olika delar av vårt land.Tillbakagången i dessa avseenden med borgerlig majoritet i riksdagenkräver nu förnyade ansträngningar. Påsamma sätt som en fortgående tillväxt av våra ekonomiska resurserså är stabilapriser avgörande för ett framgångsrikt fullföljande av såväl fördelningspolitikensom de långsiktiga sysselsättningsmålen. En fortgående inflation leder oftatill en orättvis omfördelning av ekonomiska tillgångar och utgör ävenett hot mot sysselsättningen och den internationella konkurrenskraften. Endämpning av den alltför höga inflationstakten utgör därför ettnödvändigt led i en politik som syftar till att trygga sysselsättningenoch alt skapa en rättvis fördelning av inkomster och förmögenhet. Enviktig förutsättning för att vi skall kunna bibehålla vårt ekonomiska oberoendeoch på våra egna villkor förverkliga målen full sysselsättning och en rättvisfördelning av produktionsresultaten är vidare att vi på lång sikt har balans ivåra utrikes affärer. Ett över bestående underskott leder till ettväxande beroende av långivare. Betalningsbalansen kommer även att belastas medväxande räntebetalningar. Den förbättring som kunde registreras i vårulrikesbalans sammanhänger i stor utsträckning medtrepartiregeringens arbetslöshetsskapande politik. I takt med alt ekonomin nutar fart finns det mot bakgrund av den svaga finanspolitiken risk för att vi pånytt kommer in i ett läge med växande underskott. Politiken måste därförinriktas på att åstadkomma en långsiktig och stabil balans i våra utrikesaffärer. Människorsrätt till arbete och social trygghet är det främsta politiska målet. Utskottetkan nu konstatera att de borgeriiga partiernas ekonomiska politik inte kunnatskapa förutsättningar alt lösa de stora problem vi står inför under 1980-talet.Snarare har man genom en svag finanspolitik och ett ensidigt stöd till förelagensvinsterskapat ytterligare svårigheteratt klara de stora problem vi står inför.I stället för en politik av det slag som förts måste politiken inriktas på atti samverkan mellan samhälle, löntagare och näringsliv lägga en stabil grund förframtidens sysselsättning. Detta kommer att kräva hårt arbete, men medgemensamma ansträngningar, genom långsiktighet och beslutsamhet i handlandetkan vi lösa problemen och återskapa tryggheten och tillförsikten införframtiden. På fiera punkter finnerutskottet anledning ifrågasätta de bedömningar som redovisats i den revideradefinansplanen. En av dessa gäller den optimistiska exportprognosen. a. på förutsättningen om en vidmakthållen uppgång inomOECD-området. Enligt senaste prognos skulle man dock haanledning räkna med en viss försvagning av utvecklingen i vår omvärld undersenare delen av 1979.