bet · G201JoU30 · 1978-12-31 00:00:00 — a. att utskottet avstyrker de förslag om införande avbidrag till klenvirkesgallring i huvudsak i överensstämmelse medskogsstyrelsens förslag eller liknande som har förts fram dels i motionen 2275,dels i de vid årets början väckta motionerna 751, 989, 999 och 1996. JoU 1978/79:30 55 I motionerna 2141 och 2278 förordas införandet avett särskilt statsbidrag for gallring och röjning i samband medklenvirkesgallring, vilket i en första omgång är avsett för åtgärder som genomförsunder /80. Enligt motionerna bör förändamålellillföras 120 milj. kr. av medel som infiutit i form av skogsvårdsavgifier. Utskottetvill fästa uppmärksamheten på att regeringen i prop. 1978/79:199 numera lagtfram förslag avsedda alt stimulera de enskilda skogsägarna till ökadeavverkningar , bl. a. innebärande att utbudet av virke från detprivata skogsbruket skall stimuleras med ett bidrag lill gallring. Bidragetavser sådan gallring som främjar skogens utveckling och skall i första handomfatta s. k. förstagallring. I propositionen framhålls att denna typ avgallring i huvudsak ger massaved av klena dimensioner med f n. lågkostnadstäckning. Gallringen är emellertid ett nödvändigt led i strävan attskapa slutavverkningsbestånd med lämpliga iräddimensioner och av hög kvalitet.Ett annat förslag i propositionen innebär att enskilda skogsägare för vissaskogsuttag skall kunna få ett särskilt avdrag vid 1980 och taxeringar. Fråganom tillvaratagandet av klenvirke har med det nu framlagda regeringsförslagetkommit i ett nytt läge, vilket bl. a. medfört att utgångspunkten förresonemangen i nu berörda båda motioner blivit delvis inaktuell. Utskottet, somsnart får tillfälle att i samband med behandlingen av prop. 1978/79:199återkomma till hithörande spörsmål, finner därför inte meningsfullt att iförevarande sammanhang företa en mera ingående prövning av nu ifrågavarandemotionsyrkanden. Något ytterligare initiativ från sida synes motbakgrund av det anförda inte påkallat med anledning av desamma. Medvad utskottet anföri bör kunna anse motionerna 2141, yrkandena 1 och2, saml 2278, yrkandena 12 a och b, besvarade. vid årets början väckta motionen 998 föreslås att hos regeringenbegär förslag om ökad satsning på skogsvård i norra både nedan och ovannuvarande s. k. skogsodlingsgräns. Föreliggandeproposition lorde i allt väsentligt tillgodose syftet med förevarande motion.En närmare redogörelse för förutsättningarna för skogsbruk i de i motionenberörda områdena har utskottet lämnat i det föregående i anslutning tillbehandlingen av de i förslag till skogsvårdslag intagna bestämmelserna omsvårföryngrad skog och skyddsskog. Utskottet,som också vill erinra om att utskottet i sitt betänkande 1978/79:25 medanledning av prop. 1978/79:127 om åtgärder för att främja sysselsättningen iNorrbotten behandlat ett motionsyrkande av närliggande karaktär, föreslår attriksdagen lämnar motionen 998 utan ytteriigare åtgärd. JoU 1978/79:30 56 Stödtill byggande av skogsvägar Det betonas i propositionen att ett rationellt nätav skogsvägar är en förutsättning för att skogsbruket skall kunna bedrivaseffektivt. Det statliga stödet till byggande av skogsvägar har varitett angeläget och effektivt medel för att nå delta syfte. Jordbruksministernföreslår därför att byggnadsbidrag skall kunna utgå även i fortsättningen. Ipropositionen förordade grunder för stödet innebär i korthet följande. De kravsom hiitillls har ställts för bidrag, nämligen att åtgärderna skall ha s. k.båtnad och kunna passas in i en vägnätsplan för trakten, bör gälla även ifortsättningen. Del gäller även kravet att vägen skall ha väsentlig betydelse förutforsling av skogsprodukter med motordrivna fordon. Bidrag bör kunna utgå tillnybyggnad, ombyggnad och större förbättringsarbeten med högst av godkändkostnad i den inre zonen av det skogliga stödområdet och med högst 60 96 iövriga landet. Som tidigare framhållits i fråga om statsbidrag till skogsvårdbör den högsta bidragsprocenten inte användas regelmässigt inom resp. område.Bl. a. boren differentiering ske så att den högsta bidragsprocenten i områdetutanför den inre zonen används endast i gränsområdet till denna. 1 övrigt bördifferentiering ske som , t. ex. med utgångspunkt i vägklass. Detsärskilda bidraget för vägar som är av särskild betydelse från fritidssynpunktföreslås slopat. 1enlighet med förslag av skogsutrediiingen förordas alt skogsväglånefondenupplöses och ersätts med statlig kreditgaranti. Bidragentill byggande, omläggning eller förbättring av flollled och till uppförande avskogshärbärge eller liknande föriäggning på skog som tillhör enskild personskall enligt propositionen inte längre kunna utgå. Liksomi fråga om det statliga stödet lill skogsvård avses de förordade riktlinjernaför stödet till byggande av skogsbilvägar böra gälla fr. o. m. den 1 Januari1980. Utskottetanser att de i propositionen förordade grunderna för statligt ekonomiskt stödtill.byggande av skogsvägar är väl avvägda och därför bör godkännas avriksdagen. Enligtpropositionen bör för /80 las upp en sammanlagd ram av 32,5milj. för bidrag till byggande av skogsvägar. Man har därvid justeratbidragsramarna med hänsyn till den ändrade områdesavgränsning-en. Med hänsyntill det stora behovet av alt rusta upp skogsvägar i Syd- och harvidare räknats med en förstärkning av stödet utanför den inre zonen av stödområdet.Hänsyn har också tagits bl. a. till behovet av medel för vissa undersökningaromvägbyggnadsmetoder m. m. För utbetalning under anslaget beräknas 30 milj. kr.Behovet av statlig garanti för lån lill skogsvägbyggnadsföretag /80 till 3 milj. kr. Regeringensförslag som innebär en uppräkning av bidragsramarna med sammanlagt 2,5 milj.kr. och en anslagsökning med 10 milj. kr. a. att skogsstyrelsenslångtidsplan för skogsvägbyggande kan följas. JoU 1978/79:30 57 börpåpekas att de nya stödbestämmelserna som nämnts föreslås gälla fr. o.m.den 1 januari 1980 och att anslagsuppräkningen är gjord med hänsyn härtill. Ifråga om den statliga kreditgarantin följer förslaget helt vad skogsulredningenoch förordat. Utskottetär för sin del berett tillstyrka de förslag som i proposilionen framlagtsbeträffande statligt ekonomiskt stöd lill byggande av skogsvägar för nästabudgetår. 1propositionen i detta avsnitt behandlade förslag tillgodoser enligt utskottelsmening i allt väsentligt syftet med de i motionerna 1984 och 1985 framfördaönskemålen om vissa åtgärder i syfte alt främja en fortsatt utbyggnad avskogsvägnätet i berörda områden. Något särskill uttalande från sidamed anledning av dessa motioner synes därför inte erforderligt. Utskottetsnyss redovisade ställningstagande till i proposilionen framlagda förslaginnebär att utskottet avstyrker i motionen 2277 framfört yrkande om avslag påregeringens förslag under förevarande punkt och hemställan om nytt förslagbeträffande stödet till byggandet av skogsbilvägar. Till ett i motionen 2278framfört yrkande i finansieringsfrågan återkommer utskottet i det följande. Skogsvårdsavgiftsmedlensanvändning m. ni. Skogsbruket medverkargenom den s. k.skogsvårdsavgiften i finansieringen av det statliga ekonomiska stödet tillskogsbruket. Enligt lagen (1946:324) om skogsvårdsavgift (ändrad senast1975:1181) är sålunda den för vilken vid taxering till inkomstskattsåsom skattepliktig inkomst har lagils upp garantibelopp för jordbruksfastighetsom vid fastighetstaxering åsatis delvärdet skogsbruksvärde skyldig att erläggaskogsvårdsavgift. Avgiften utgår med av skogsbruksvärdei. Skogsvårdsavgiftenanvänds dels till att subventionera skogsvårdsstyrelsernastaxebelagda verksamhet, dels för alt finansiera vissa åtgärder som främjarskogsvård samt arbetarskydd och arbetsmiljö i skogsbruket. För innevarandebudgetår har 11,7 resp. 7,5 milj. kr. beräknats för nyssnämnda ändamål. Enligtjordbruksministerns mening är det rimligt att skogsägarna i större utsträckningmedverkar i finansieringen av vissa statliga åtgärder på del skogliga området.En lämplig form för detta är skogsvårdsavgiften, som är väl inarbetad ochläitadministrerad. Jordbruksministern föreslår därför alt skogsvårdsavgiftenhöjs till av skogsbruksvärdet med verkan fr. o. m. Sominledningsvis nämnts har propositionen i förevarande del hänvisats lillskatieulskoiiet för beredning. Jordbruksutskottethar för sin del närmast all la ställning till frågan om avgiftsmedlensanvändning. I förevarande avseende innebär i propositionen JoU 1978/79:30 58 Subventioneringenav skogsvårdsslyrelsernas taxor bör upphöra. Eftersom den taxebelagdaverksamhelen skall bedrivas enligt självkoslnadsprincipen innebär detta atttaxorna måste höjas. För au undvika negativa effekter av laxehöjningen börsubventioneringen avvecklas successivt. Skogsvärdsavgiftenredovisas f. n. på inkomstsidan i statsbudgeten. Någon formell avräkning avutgifter för skogligt stöd mot dessa inkomster såsom sker i fråga om automobilskattemedlengörs dock inte. Enligt proposilionen bör så vara fallet även i fortsättningen.Skogsvårdsavgiftsmedlen bör huvudsakligen användas försådanaändamål som ärtillnytta förskogsbruket som sådant eller på sådant sätt att alla skogsbrukare kanfä del av dem. Därmed avses sådana områden som forsknings- ochutvecklingsarbete, information, utredningsarbete, översiktligaskogsinventeringar, bidrag som är tillgängliga för alla skogsägare m. m. Dessaprinciper har tillämpats vid medelsberäkningen för olika ändamål. Någon exaktredovisning av hur avgiften används är enligt proposilionen inte möjlig. Enligtmotionen 2274 är regeringens förslag rörande användningen av skogsvårdsavgifteninte tillfredsställande. a. innebär förslaget enligt motionärernas meningall skogsnäringen får betala en regionalpolitisk satsning och omfördelning avmedel från söder till norr. Skogsvårdsavgiften bör enligt motionen i principinte avse sådana åtgärder som enligt föreslagna regler ärstatsbidragsberättigade. Enligt motionärernas mening bör skogsvårdsavgiftenanvändas för tillämpat skogsforsknings- och utvecklingsarbete som bygger pågrundforskningen. Avgiften skall vara en del av näringens medel förfinansiering av branschinslituten. Synpunkterpå skogsvårdsavgiftsmedlens användning anförs också i motiveringen tillmotionen 2275, vari framhålls att bör beakta effekterna avtransfereringar, så att dessa inte blir orättmätiga. För alt nå detta börmedlen i första hand användas för ändamål som kommer alla skogsägare till del,t. ex. forsknings- och utvecklingsprojekt. Motionärerna instämmer iuppfattningen att skogsvårdsavgiften ej skall användas för subventionering avskogsvårdsslyrelsernas taxor i fortsättningen. I motsats till föredragandenanser motionärerna dock att skogsvårdsavgifterna och deras användning börsärredovisas. Enligtmotionen 2278 är det motiverat att finansiera produkiionsfrämjande åtgärderinom skogsbruket med avgiftsmedel. Motionärerna har i annat sammanhang i motiontill årets riksdag föreslagit en höjning av skogsvårdsavgiften från 0,9promille till . I motionen 2278 föreslås nu en ytterligare höjningav avgiften till . Sammanlagt innebär dessa förslagall ytteriigare 265 milj. kr. av avgiftsmedel skall kunna användas för olikaskogsvårdsinsatser. Av de ökade inkomsterna bör enligt motionen 165 milj. kr.användas för åtgärder utöver regeringens förslag medan 100 milj. kr. användsför att minska behovet av budgetmedel. Ulskoltei vill ianslutning till detta avsnitt anföra följande. JoU 1978/79:30 59 Till en början kan konstateras att i motionen 2278framförda förslag i vissa avseenden avser åtgärder som inte står iöverensstämmelse med tillämpade metoder för budgetarbetet. Som exempelkan nämnas att i propositionen upptagna anslag till Kursverksamhet förskogsbrukets rationalisering m. m. och till Stöd till byggande av skogsvägarföreslås utgå resp. nedsättas med visst belopp. Motsvarande summor skall docksamtidigt på sätt som ej närmare beskrivs i motionen tillföras skogsstyrelsendirekt. Utskottet vill erinra om all skogsvårdsavgifismedlen liksom andra lillstatsverket inflytande avgifter och skatter budgettekniskt ställs till myndigheternasförfogande via anslag över budgeten. Denna metod tillämpas också f n.beträffande anslagen lill Bidrag lill skogsvårdsstyrelserna och lill Främjandeav skogsvård m. m. Av yrkandena i motionen 2278 framgår ej klart var huvuddelenav den i motionen förutsatta minskningen av budgetomslutningen skall ske. Avmotiveringen torde dock framgå au det är anslaget till Bidrag lill skogsvårdsom åsyftas. Enligt motionen torde sålunda kunna framläsas att avsikten är attbl. a. hela den regionalpolitiskt motiverade satsningen på det skogligastödområdet skall bestridas av skogsvårdsavgiftsmedel. Utskottet villframhålla alt ett bifall till detta förslag bl. a. skulle innebära ett avstegfrån de i propositionen förordade principerna för finansiering av skogsbruket,vilka utskottet i det föregående tillstyrkt. Enligt dessa bör de grundläggandekrav, som ställs enligt skogsvårdslagsiiftningen, alltid tillgodoses utanstatligt stöd. I de fall då del är ett samhällsintresse att få till stånd enskogsvård som går utöver dessa krav som kan anses skäliga för den enskildeskogsbrukaren bör emellertid statligt ekonomiskt stöd kunna ges. Sådant stödkan motiveras främst av regionalpolitiska skäl. berört motionsförslagstrider uppenbarligen mot detta synsätt. Frånskogspolitiska synpunkter anser ulskottei det rent allmänt inte varatillrådligt att utan närmare utredning av förslagets konsekven.ser vidta en såförhållandevis genomgripande förändring av kostnadsansvaret förproduk-tionsbefrämjande åtgärder inom skogsbruket som i motionen 2278 framlagdaförslag innebär. Föregendel ansluter sig utskottet i stort lill jordbruksministerns synpunkter vadgäller användningen av skogsvårdsavgiftsmedlen. Utskottet anser alltså attavgiftsmedlen huvudsakligen bör användas för sådana ändamål som är till nyttaför skogsbruket som sådant eller på sådant sätt att alla skogsbrukare kan få tadel av dem. Den i proposilionen gjorda exemplifieringen av lämpliga områdenhärvidlag föranleder ingen annan erinran från utskottets sida än att utskottet,med anledning av vad häruiinnan anförts i motionerna 2274 och 2275, villframhålla att det är naturiigt au forsknings-och utvecklingsarbete av det slagsom berörs i nämnda motioner ägnas särskild uppmärksamhet vid fördelningen avavgiftsmedlen mellan olika användningsändamål. 1 övrigt hemställer utskottetsålunda all godkänner vad i propositionen anförts om användningen avskogsvårdsavgiftsmedlen. Någon exakt redovisning av hur avgiften används JoU 1978/79:30 60 1överensstämmelse med sina i det föregående redovisade synpunkter finnerutskottet sig inte ha anledning att i del följande gå närmare in på de imotionen 2278 upptagna anslagsfrågor, som förutsätter en annan användning avskogsvårdsavgiftsmedlen än vad förordats. Utskottet föreslår därför attriksdagen lämnar motionen 2278 utan åtgärd i vad avser yrkandena 8,9 a och b,10 a, 11 samt 13 a och b. Yrkandena 12 a och b, som avser anslag till bidraglill röjning och gallring, har utskottet behandlat i det föregående. Utskottetåterkommer i följande avsnitt med vissa ytterligare synpunkter påanslagsfrågorna. I motionen 2278 framförda yrkanden beträffandeanslagsanvisningarna till olika ändamål för nästa budgetår har utskottet nyssbehandlat under avsnittet om skogsvårdsavgiftsmedlens användning m. m. Utskottettar under förevarande avsnitt till närmare behandling upp övriga anslagsfrågorsom hänger samman med eller berörs av olika i motioner framförda förslag. Bidragtill skogsvård m. m. Under hänvisning bl. a. till i propositionenframlagda förslag ifråga om inriktningen av det statliga stödet till skogsvårdm. m. fr. o. m. den föreslår jordbruksministern att /80 tas upp en sammanlagd ram av 100 milj. kr. för bidrag tillskogsvård m. m. Enligt i propositionen redovisad sammanställning har för beräknats en bidragsram på 1 milj. kr. till skogsbruksplaner ochen ram på 5 milj. kr. för översiktliga skogsinvenleringar. För utbetalningunder anslaget beräknas 85 milj. kr. Imotionen 2275 framhålls alt efterfrågan på skogsbruksplaner redan i dagslägetär stor. Motionärerna finner del olyckligt om medelstilldelningen inte blirtillräcklig och föreslår därför att anslaget höjs med 8,5 milj. kr., varav 7,5milj. avser skogsbruksplaner och 1 milj. kr. Utskottetfinner för sin del inte anledning förorda någon ändring i de i propositionenunder förevarande punkt gjorda beräkningarna. Del kan framhållas all regeringenliksom bör kunna Jämka fördelningen mellan de olika anslagsändamålen. Utskottettillstyrker alltså proposilionen och avstyrker motionen 2275 i förevarande del. JoU 1978/79:30 61 Statens stöd till forsknings- och utvecklingsarbetepå skogsområdet utgår i huvudsak från anslag under tionde huvudtiteln.Merparten av medlen anvisas lill skogsvelenskapliga fakulteten vid Sverigeslantbruksuniversitet. Medel fördelas också av statens råd för skogs- ochJordbruksforskning. Slutligen medverkar staten enligt avtal med skogsbranscheni finansieringen av viss skogsteknisk forskning och utveckling samt avforskning om skogslrädsförädling och skogsgödsling. Enligtmotionen 2278 blir de totala forskningsinsatserna och prioriteringen mellanolika forskningsprojekt genom splittringen på olika organ svåra att överskåda.Motionärerna föreslår därför att regeringen ges i uppdrag att inför riksdagenlämna en samlad redovisning av pågående forskning inom det skogliga området,avlämna en lägesrapport och föreslå ett långsiktigt forskningsprogram medprioritering av forskningsprojekt, som kan leda lill ett miljövänligareskogsbruk, en förbättrad skogshygien saml bättre skogs-teknik. Utskottetvill med anledning härav nämna att man inom f n.bereder frågan om hur en översyn av arbetsformerna vid statens råd för skogs-och jordbruksforskning skall göras. 1 översynen kommer att ingå en kartläggningav nuvarande förhållanden och därmed en övergripande redovisning av nuvarandeforskningsinsatser på det skogliga området. Bedömning av behovet av etl samlatlångsiktigt forskningsprogram kan göras först när denna redovisning är klar. Medhänvisning lill vad nu anförts föreslår utskottet att lämnar motionen2278, såvitt nu är i fråga, utan åtgärd. Forsknings-och utvecklingsarbetet är etl betydelsefullt medel i skogspolitiken. Somframhålls i proposilionen finns det därför anledning till ökade satsningar härpåäven för statens del. Utskottet delar jordbruksministerns uppfattning att densvenska skogsforskningen är väl skickad att möta högt ställda krav. proposilionen anförs måste forsknings- och utvecklingsarbetet i fortsättningenintensifieras och inriktas på både del biologiska och det skogs-tekniskaområdet. Miljöfrågor med anknytning till skogsproduktionen bör vara ett normallinslag i arbetet. Vid sidan av den rent biologiska forskningen är detnödvändigt att satsa på rationalisering av olika åtgärder i skogsbruket. Delgäller både skogsvården och avverkningen. I det senare fallet måste arbetet,som Jordbruksministern framhåller, i högre grad än inriktas mot att tafram lämpliga maskiner och metoder för del enskilda mindre skogsbruket. Eninriktning av den skogstekniska forskningen enligt antydda riktlinjer stårbl. a. i överensstämmelse med de önskemål som framförs i motionen 1964 ombättre stöd för etl småskaligt bondeskogsbruk inriktat på ett miljövänligl ochuthålligt skogsbruk. Önskemålet tillgodoses också i det JoU 1978/79:30 62 avtalsom tecknats om kollektiv skogsteknisk forskning och som redovisas iföreliggande proposition. Ramprogrammet i avtalet omfattar målinriktatforsknings- och utvecklingsarbete rörande anläggning, skötsel och avverkning avskog samt transport av virke till industrin. Verksamheten inriktas på tekniska,administrativa och sociala aspekter inom skogsbruket. Härvid skall beaktas delsde skiftande biologiska och ekonomiska produktionsförutsättningar somföreligger inom olika delar av landet, dels de olika skogsägarkategoriernasvarierande problem bl. a. med hänsyn till graden av självverksamhet. Motionen1964 påkallar mol bakgrund av det anförda enligt utskottets uppfattning ingenytteriigare åtgärd från sida. Mekaniseringeni skogsbruket berörs i ett par motioner. Enligt motionen 2279 har den under detsenaste året aviserade snabba utvecklingen mot högmekanisering inom skogsbruketaktualiserat bl. a. följande frågeställningar, nämligen från social synpunktfrågan om framtida sysselsättning inom skogsbruket samt för det andra debetydande skador som skogsmaskiner åsamkar virket, vilket man från början ävenfrån företagsekonomisk synpunkt bortsåg ifrån. Enligt motionen bör riksdagenhos regeringen begära en utredning om den totala företagsekonomiska lönsamhetenav ytteriigare högmekanisering inom skogsbruket. Enligt motionen 2281 måstefortsatt mekanisering betraktas som ofrånkomlig. Mekaniseringen är dessutom, iden mån den underlättar arbetet och förbättrar arbetsmiljön, önskvärd. För attmotverka de negativa effekterna av en fortsatt mekanisering och för attgarantera att den sker i former som är acceptabla för dem som arbetar iskogsbruket hemställs om förslag till lag innebärande att fortsalt mekaniseringav skogsbruket först får ske efter godkännande av berörda fackföreningar. Utskottetdelar naturligtvis uppfattningen att mekaniseringen inom skogsbruket liksom påandra områden måste ske på ett sätt som är socialt godtagbart och ävenuppfyller allmänt accepterade krav på god arbetsmiljö för de anställda. Del ärdärför angeläget alt effekterna av den fortgående mekaniseringen nogauppmärksammas. Utskottet vill erinra om att frågor som berör personalensarbetsförhållanden, bl. a. mekaniseringen i skogsbruket, enligt den modernaarbetsrättens principer numera regelmässigt är föremål för samråd. Vad gällerfrågan om förelagsekonomiska bedömningar av mekaniseringsprocessen måframhållas att sådana sker fortlöpande inom förelag, organisationer ochforskningsorgan. Motionerna2279 och 2281, yrkandet 4, bör kunna anses besvarade med vad utskottet häranfön. Motbakgrund av den gångna vinterns snöoväder som bl. a. och delar avostkusten ulsalis för har i moiionen 280 väckts tanken på all genomförsöksodlingar söka utröna möjligheterna all odla energiskogar som samtidigtskulle kunna fungera som läbälten till skydd mot kommunikationsavbrott ochandra stormskador. Enligt moiionen skulle försöken JoU 1978/79:30 63 kunnainordnas i det vid pågående projektetEnergiskogsodling. Förslag om plantering av energiskog som läplantering försfram även i motionen 1998, vari yrkas på utredning och förslag i frågan omskyddsplanteringar i . Utskottetvill hänvisa till att utskottet i det föregående relativt utföriigt berörtproblemet med energiskogar i samband med diskussionen om skogen somenergikälla. Medhänsyn till vad i nämnda sammanhang redovisats anser utskottet inteerforderligt med någon ytteriigare åtgärd med anledning avmotionerna 280 och 1998. Ipropositionen föreslås att anslaget till skoglig forskning för nästa budgetårförs upp med sammanlagt , vilket innebären ökning med nära 1 milj.kr. i förhållande till innevarande budgetår. Därvid har räknats med 400 000 kr.för det särskilda forskningsprojekt om sticklingsskogsbruk som /78. Medhänsyn till angelägenheten av att minska användningen av herbicider har ävenräknats med medel för forskning om möjligheterna att genom förebyggandeåtgärder minska behovet av kemisk bekämpning av lövsly. Vidare har räknats medmedel för viss forskning om konsek venser a v dikning och gödsling av sumpskogoch om biologiska konsekvenser av införande av främmande trädslag. Imoiionen 2275 biträder motionärerna jordbruksministerns uppfattning att denskogliga forskningen behöverökad medelstilldelning. Däremot finner motionärernadet vara oansvarigt alt inte stärka forskningen angående skydd motskogsskadeinsekier. Skogsskyddet mot insekter är, anför motionärerna, ettsynneriigen allvariigt problem. I sammanhanget åberopas t. ex. situationenbeträffande granbarkborren i , snytbaggen samt märgborre-skadorna påtall.