bet · G201FöU9 · 1978-12-31 00:00:00 — Vidareskall enligt överenskommelsen det s, k, militära intresseområdet utgå, Iöverenskommelsen bekräftas vidare att det från militär synpunkt inte föreliggernågot hinder mot en angiven framdrag-ning av , Överenskommelsen hargodkänts av kommunstyrelsen i kommun. Mot kommunstyrelsens beslut har deledamöter i kommunstyrelsen som tillhör reserverat sig.Reservationen innebär att principöverenskommelsen enligt reservanterna borde haavsett Bjärsjöalternativet, Chefen för armén, som har tagit del av principöverenskommelsen,anser att de accepterade uppoffringarna från militär sida innebär betydandenackdelar. Principöverenskommelsens övergripande förutsättning - att ett nyttskjutfält lokaliseras till Vreten enligt alternativet Vreten mindre - innebärenligt arméchefen emellertid så stora fördelar för den sammantagna verksamheteni garnison att han biträder överenskommelsen, 1motionen 1977/78:534 (c) yrkas att ett effektivt samutnyttjande av militäramarkresurser i västra utreds innan slutlig ställning tas till frågan omett nytt skjutfält för garnison, I motionen 1978/79:9 (c) framförsliknande synpunkter. Både alternativet och alternativen vid Vretenanses komma i konflikt med vissa i motionen angivna principer som borde beaktasvid utvidgning av övnings- och skjutfält. Motionären yrkar att riksdagenbeslutar att avslå propositonen 1978/79:5 i den del den avser anskaffning avett nytt skjutfält för garnison och att frågorna om det framtidamarkbehovet för garnisonen och samutnyttjandet av skjutfälten i västra ytteriigare, Imotionen 1978/79:8 (fp) vänder sig motionären mot att regeringen ipropositionen föreslår att det nya skjutfältet för garnison anskaffasenligt alternativet , Han anser bl, a, att miljö- ochnaturvårdsintressen bör tillmätas långt större vikt än som är fallet ipropositionen. En samlad bedömning resulterar enligt motionären i ett klartförord för Vreten mindre. FÖU 1978/79:9 11 Även enligt motionen 1978/79:10 (s), yrkandet 1,bör ett nytt skjutfält för garnison väljas enligt alternativet Vretenmindre. Motionärerna finner det uppseendeväckande att regeringen i sinsammanfattande bedömning inte fäster någon större vikt vid de betydande natur-och miljövårdsintressen som är knutna kring Bjärsjöområdet, Regeringsförslagetär också enligt motionärernas uppfattning till men för kommuns framtidaplanering, bl, a, genom att i alternativet det s, k, militära intresseområdetkvarstår. Sammanfattningsvis talar enligt motionärernas uppfattning en radstarka argument för val av alternativet Vreten mindre. De hänsyn som regeringenvelat ta till jord- och skogsbruket väger inte så tungt att man av detta skälkan bortse från de övriga synpunkter som tas upp i motionen. Utskottet behandlar först motionerna 1977/78:534och 1978/79:9, yrkandet 2, En utredning av det slag som åsyftas i dessamotioner är enligt utskottets mening inte påkallad, FFU har redan utrett detmilitära försvarets markbehov i västra , Det finns därför etttillräckligt underiag för att kunna ta ställning i denna fråga. En ytteriigareutredning skulle endast fördröja ett beslut till förfång för både den civilaoch den militära planeringen i , Utskottet föreslår därför attmotionsyrkandena avslås. Utskottethar ställt den lösning av frågan om ett skjutfält för garnison somförordas av föredragande statsrådet mot övriga alternativ som har behandlats ipropositionen. Utskottet har därvid i likhet med föredragande statsrådetfunnit att något av de båda Vretenalternativen är att föredra frånförsvarssynpunkt. Det större Vretenalternativet har dock genom intrång påvärdefull så stora nackdelar att det även enligt utskottets mening böravföras som orealistiskt. Även det mindre Vretenalternativet berör god åkermark- om än i mindre omfattning. Detta alternativ har därför negativa följder förflera jordbruksföretag och medför minskning av arbetstillfällena i regionen.Mot Bjärsjöalternativet talar å andra sidan de naturvårdsintressen som ärknutna till . har i den översiktliga bedömningen iden fysiska riksplanen klassats att vara av riksintresse för vetenskaplignaturvård och för friluftsliv. Den bildar tillsammans med ochValle härad en naturenhet som tillsammans med elva områden i har valtsut som värda att bevara som naturreservat. Vid valet mellan de båda återståendealternativen till lösning av skjutfältsfrågan i - och Vretenmindre-har naturvårdsintressen och jordbrukssynpunkter stått mot varandra ochåberopats som argument. För att ytteriigare få underiag för en bedömning avdessa argument har utskottet besökt de berörda områdena. Utskottet har ocksåhört bl. a. företrädare för och lantbruksstyrelsen. Utskottethar vid sina överväganden funnit att stora naturvärden sannolikt går förloradeom ett skjutfält anordnas enligt Bjärsjöalternativet, särskilt genom de vägaroch branddammar inom fältets riskområde som föredragande statsrådet anser varanödvändiga. Utskottet kan vidare konstatera att nya förutsättningar har knutitstill alternativet Vreten mindre genom den FÖU 1978/79:9 12 principöverenskommelsesom har träffats mellan kommun och militärbefälhavaren i Västramilitärområdet. Av denna framgår att majoriteten i kommunstyrelsen i Skövdekommun numera förordar alternativet Vreten mindre på vissa i överenskommelsenangivna villkor. Dessa innebär bl. a. att till kommunen överiåts vissamarkområden, bl. a. Heneområdet, som försvarsmakten f n. utnyttjar. Det s. k.intresseområdet förutsätts också utgå. Med alternativet Vreten mindre förbindsdärigenom ökade möjligheter att genomföra en långsiktig och rationellsamhällsplanering inom Skövderegionen som alternativet ger en frånförsvarsmaktens synpunkt tillfredsställande och långsiktig lösning av fråganom ett skjutfält för garnison. Härtill kommer att kommunens ställningstagandei ett fall som detta bör tillmätas stor tyngd. Att föriägga skjutfältet tillVreten i stället för har också fördelar från kommunikationssynpunkt. Utskottetanser att anförda synpunkter sammantagna talar med sådan tyngd för alternativetVreten mindre att de uppvägar de negativa följder för jordbruket ochsysselsättningen som är förbundna med alternativet. Utskottet förordar därför ilikhet med yrkaridena i motionerna 1978/79:8 och 1978/79:10, yrkandet 1, attett nytt skjutfält för garnison anskaffas enligt alternativet Vretenmindre. Utskottet räknar därvid med att den träffade principöverenskommelsenskall ligga till grund för den framtida planeringen inom regionen. a. att berörda myndigheter måste beakta de förutsättningar somanges i överenskommelsen, däribland förutsättningen om en överföring tillkommunen av Heneområdet sedan skjutfältet tagits i bruk. skrivelse från till utskottet harkommunstyrelsen uttalat att kommunen inte har någon mark att avstå för ettnyplanerat skjutfält. Som motivering för detta anförs att någon informationinte har lämnats kommunen om överenskommelsen mellan kommun och Skövdegarnison samt att det råder stor oklarhet om det planerade skjutfältets områdeinom kommunen och de generalplanemässiga överväganden som legat till grund föröverenskommelsen. Utskottet vill därför något uppehålla sig vid denna fråga.Enligt yttrande till i godtogFalköpings kommun (kommunfullmäktige) i andra hand alternativet Vreten mindreunder förutsättning att skjutfältets område inte utökades inom Falköpingskommun i förhållande till det större alternativet Vreten. Det alternativ somutskottet förordar omfattar ett område som framgår av bilaga C i försvaretsfastighetsnämnds skrivelse till försvarsdepartementet den 13 februari 1978.Detta områdes utsträckning inom är identisk med den somkommunen förutsatts ha godtagit genom sitt yttrande till länsstyrelsen.Utskottet konstaterar att någon förändring av skjutfältsgränsen inom Falköpingskommun i förhållande härtill inte är aktuell. Utskottetanser det vara angeläget att de olägenheter som följer med det valdaalternativet minskas så långt detta är möjligt. Det kan enligt utskottets FÖU 1978/79:9 13 meningske genom sådana åtgärder som redovisas i propositionen i anslutning till detalternativ som förordas där. Utskottet vill i detta sammanhang särskilt framhållaatt fältets detaljavgränsning, anfallsbanors placering, skyddszoners omfattningm. m. måste bestämmas i nära samarbete mellan , försvarsmakten ochberörda kommuner. Utskottetsställningstagande innebär att motionen 1978/79:12 (c), som avser alternativetBjärsjö, bör avslås. Frågan om ett pansarövningsfält för garnisonhar varit aktuell . började utreda den ,Flera förslag har övervägts. Som framgår av redogörelsen i det föregåendemotsätter sig bl, a, i och attpansarövningsfält anordnas på de två områden, Martille och Homa, somfastighetsnämnden har bedömt vara de enda godtagbara för ändamålet.Länsstyrelsen och kommunen menar att det är möjligt att förbättraövningsförhållandena för P 18 genom att utvidga skjutfält väster omToftavägen och i samband därmed disponera om verksamheten inom fältet. Svårigheternakring denna markfråga har tidigare behandlats av eller anmälts för iolika sammanhang. (prop, 1974:135, FöU 1974:34, rskr 1974:382)beslutade på förslag av regeringen att ställningstagande till att slåsamman förbanden i till ett arméregemente skulle anstå till dess behovetav ytterligare mark hade tillgodosetts, I propositionen 1977/78:65 om vissaorganisationsfrågor m, m, rörande försvaret angavs att det kunde bli nödvändigtatt finna en annan försvarssammansättning på om P 18 inte kunde fågodtagbara övningsbetingelser. Vid anmälan av propositionen 1977/78:100 bil, 7(s, 62) uttalade föredragande statsrådet att en modernisering av ett antalcenturionstrids-vagnar var önskvärd men måste anstå bl, a, på grund av denosäkerhet som rådde om möjligheterna att skapa godtagbara övningsbetingelserför pansarförbanden på , Ipropositionen 1978/79:5 anför föredragande statsrådet att han-eftersom någonförbättring av utbildningsbetingelserna för pansarförband på intebedöms kunna genomföras - avser föreslå regeringen att överbefälhavaren får iuppdrag att se över organisation m, m, för utbildning av stridsvagnsförbandavsedda för och att komma in med härav föranledda förslag. Härvidskall, anför statsrådet, bl, a, belysas möjligheterna till resp, konsekvensernaav att arméregementet i inte bildas, att grundutbildningen avstridsvagnsförband på upphör, att repetions-utbildning avstridsvagnsförband bedrivs på så länge förbanden kvarstår ikrigsorganisationen samt att nuvarande stridsvagnsverkstad i minskas.Regeringen har lämnat överbefälhavaren ett sådant uppdrag. Med anledning avregeringens uppdrag till överbefälhavaren har berörda FÖU 1978/79:9 14 centralapersonalorganisatoner hemställt att denne som ett alternativtill regeringsuppdraget belyser förutsättningar för och konsekvenserna av attgrundutbildning av stridsvagnsförband på genomförs under de betingelsersom medges av att man utvidgar skjutfält genom inköp av mark väster omToftavägen, Iett svar till personalorganisationerna åberopadeöverbefälhavaren att såväl chefen för armén som försvarets fastighetsnämnd harfunnit att frågan om pansarövningsfält inte kan få en godtagbar lösning genomen utvidgning av skjutfältet med mark väster om , För egen del ansågöverbefälhavaren att en sådan utvidgning inte tillgodoser behovet avpansarövningsfält på eftersom utbildningsbetingelserna för stridsvagnsutbildninginte skulle förbättras. Överbefälhavarengav en rad utredningsuppdrag m. m, rörande ändring avförsvarsmaktens organisation på , Enligt skrivelsen härom fannöverbefälhavaren det vara nödvändigt att - utöver det av regeringen preciseradeutredningsuppdraget - även göra en vidare utredning. Syftet med denna utredningär att klarlägga möjligheterna att behålla erforderlig operativ effekt med enbättre anpassning till utbildningsbetingelserna, särställning frånsäkerhetspolitisk synpunkt och beredskapssynpunkt måste beaktas. Strävan skallenligt överbefälhavaren vara att åstadkomma en krigs- och fredsorganisation somutan genomgripande förändringar kan fungera även sedan stridsvagn 102() har utgått ur krigsorganisationen. Fleraav överbefälhavarens uppdrag är ställda till chefen för armén. Enligt dessaskall utarbetas förslag till var grundutbildning av stridsvagnsförband förGotland bör bedrivas samt redovisas de förbandsproduktionsmässiga konsekvensernaav att grundutbildning av sådana förband upphör på och därav följandeändrade kostnader. Vidare skall bl, a, redovisas möjligheterna till ochkonsekvenserna av att bedriva repetitionsutbildning (eller delar avrepetitionsutbildning) av stridsvagnsförband på , Uppdragen till chefenför armén skall redovisas , Imotionen 1978/79:13 (c, s) hänvisas till ifrågavarande uppdrag från regeringentill överbefälhavaren och från denne till olika myndigheter. Vidare refereras denskrivelse från de centrala personalorganisationerna och det svar dessa fick avöverbefälhavaren som utskottet har redovisat i det föregående. Motionärernapåpekar att organisationernas hemställan helt sammanfaller med de synpunkteroch förslag som tidigare förts fram av på , av Gotlandskommun samt av olika organisationer och sammanslutningar på , Enligtmotionärerna har i diskussioner och överläggningar kring stridsvagnsutbildningenpå framförts ett alternativ som innebär att utbildning av berördapansarbataljoner kunde genomföras mot "sänkta utbildningsmål".Motionärerna anger olika synpunkter som berör en sådan tankegång och redovisarskäl som talar mot att flytta över stridsvagnsutbildningen från P 18 tillfastlandet. Sammantaget anser motionärerna att det från FÖU 1978/79:9 15 bådeförsvarspolitisk och regionalpolitisk synpunkt är önskvärt att man utreder ettalternativ med "sänkta utbildningsmål". Möjligheterna till enutvidning och omdisposition av området väster om bör enligt derasmening beaktas i sådant sammanhang. Avslutningsvishävdar motionärerna att en eventuell minskning av styrkan hosförsvarskomponenterna i det havs- och luftområde som omger talar föratt öka den militära försvarskraften på ön, i varje fall att behålla minstnuvarande styrka i kvalitativt och kvantitativt avseende. Som överbefälhavaren har betonat harGotland en särställning bl, a, från beredskapssynpunkt. Frågan omförsvarsmaktens krigsorganisation på och däremot svarandefredsorganisation på ön är alltså mycket viktig. Pansarförbanden är f n, enbetydelsefull komponent i det militära försvaret på , Nuvarandebetingelser för en tillfredsställande utbildning av dessa förband är enligt deansvariga myndigheterna samt enligt försvarets fastighetsnämnd ochpropositionen inte godtagbara. Deolika markalternativ för att förbättra övningsbetingelserna för pansarförbandsom fastighetsnämnden har redovisat i skrivelse ärsammanfattningsvis följande. Områdenas läge i förhållande till skjutfältframgår av intilliggande kartskiss (s, 16), Martille 570 ha, varav 190 ha jordbruksmark Homa 760 ha, varav 170 ha jordbruksmark Västertofta 430 ha, varav 30 ha jordbruksmark Slättflis 670 ha, varav 1,5 ha jordbruksmark majoritet har funnit att endastutvidgning av skjutfält med endera av områdena Martille eller Homa kanlösa behovet av pansarövningsfalt på ett godtagbart sätt. Som framgår avpropositionen har och kommunen bestämt motsatt sig att ettpansarövningsfält anordnas enligt något av dessa båda alternativ. En reservant föreslår en lösning enligtVästertoftaalternativet och en förordar Homaområdet. 1det läge som har uppkommit pågår nu utredningar som bedrivs skyndsamt. Desyftar till att ge underlag för beslut om ändringar i försvarsmaktensorganisation och verksamhet på . En tillräcklig operativ effekt i krigskall tryggas. Det är nu inte möjligt att förutse vilka svårigheter som kanmöta och vilka avvägningar som kan bli nödvändiga. Enligt utskottets mening bördärför under utredningsarbetet inte uteslutas lösningar som innefattar åtgärderav det slag som anges i motionen 1978/ 79:13. Utskottet syftar främst på enförbättring av övningsbetingelserna för garnisonen i genom utvidgning avToftafältet väster om samt på möjligheten att disponera mark iskjutfältets närhet som inte ägs av staten. Det bör t. ex. undersökas om ägareav sådan mark är beredda att ingå fleråriga avtal om upplåtelse av mark vidsärskilda övningstillfällen. Utskottet förordar alltsåatt beslutsunderiaget breddas på det sätt som här FÖU 1978/79:9 :ft-'l I f'i 2 P 18 närövningsfält c--rf--:: FÖU 1978/79:9 17 Vad utskottet har anfört bör som sin mening ge regeringentill känna. I övrigt har utskottet inte något att tillägga med anledning av vadföredragande statsrådet har anfört om pansarutbildningen vid P 18. I propositionen 1977/78:65 om vissaorganisationsfrågor m, m, rörande försvaret framhöll föredragande statsrådetatt samhället så långt det är möjligt måste medverka till att anskaffaersättningsmark åt de markägare som mot sin vilja tvingas avstå från mark ochsom vill fortsätta sin verksamhet inom i första hand jordbruksnäringen. Hanuttalade i det sammanhanget att mark som tillhör domänverket bör kunna komma ifråga som ersättningsmark, Iutskottets betänkande med anledning av propositionen (FöU 1977/78:11) anfördesatt ingen ägarkategori borde särskilt undantas eller framhållas när det gälleratt ställa kompensationsmark till förfogande. Även mark som tillhör domänverketborde enligt utskottet kunna komma i fråga som ersättningsmark. Utskottet hadealltså inte något att invända mot uttalandena i propositionen 1977/78:65 omanskaffning av ersättningsmark. Utskottets socialdemokratiska ledamöterreserverade sig, I reservationen framhölls att domänverket inte borde utpekassom den markägare som skall avstå mark. Enligt reservanternas mening borde iförsta hand icke-aktiva markägare komma i fråga när det gäller anskaffning aversättningsmark. följde utskottet (rskr 1977/78:173), Ipropositionen 1978/79:5 behandlas frågan om ersättningsmark i anslutning tillde förslag om markförvärv som finns i propositionen. Föredragande statsrådetanknyter därvid till de uttalanden i frågan som gjordes i propositionen1977/78:65, Vid anmälan av förslaget om ett nytt övnings- och skjutfält för 1 2anför han bl, a, att som bytesmark bör kunna komma i fråga både mark somtillhör domänverket och mark som lantbruksnämnden kan ställa till förfogande.Även vid markförvärven för ett skjutfält för garnison anser han attlantbruksnämnden bör medverka aktivt när det gäller frågan om ersättningsmark.Enligt hans uppfattning bör även lämpligt belägen domänmark kunna komma i frågasom utbytesmark, 1motionen 1978/79:10 (s) vänder sig motionärerna mot att regeringen anser attbl, a, domänverket bör ställa ersättningsmark till förfogande i samband med demarkförvärv som föreslås i propositionen. De menar -liksom reservanterna iutskottets betänkande 1977/78:11 -att domänverket inte bör utpekas som denmarkägare som skall avstå mark, Icke-aktiva markägare bör i stället enligtderas mening i första hand komma i fråga, när det gäller anskaffning aversättningsmark. De yrkar att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförs i motionen om ersättningsmark vid de markanskaffningarsom avses i propositionen. FÖU 1978/79:9 18 Av landets totala produktiva skogsmark innehardomänverket en femtedel eller omkring 4,1 milj, ha. förvaltarvidare 88 000 hajordbruks-mark. ökade domänverket sittmarkinnehav med 68 000 ha (jfr NU 1978/79:7), Inte minst med hänsyn tillomfattningen av domänverkets markinnehav finner utskottet det naturiigt attäven domänverkets mark bör kunna komma i fråga som ersätiningsmark. Utskottetstöder därför de uttalanden föredragande statsrådet gör i propositionen rörandeersättningsmark. Dessa överensstämmer också med de riktlinjer för anskaffningav ersättningsmark som godtogs av vid behandlingen av propositionen1977/78:65 (FöU 1977/78:11, rskr 1977/78:173), Något uttalande av ienlighet med yrkandet i motionen bör alltså inte göras. Staten bör medverkaaktivt för att om möjligt tillhandahålla ersättningsmark. Medhänvisning till det anförda hemställer utskottet 1, att beträffande utredningomjörsvarsmaktens markin nehav m. tn. avslår motionen 1978/79:14, 2, att beträffande ett nytt övnings- ochskjutfölt för (72Jgodkänner vad föredragande statsrådethar angett i propositionen 1978/79:5, 3, att beträffande det militära försvaretsmarkbehov i västra avslår motionerna 1977/78:534 och 1978/79:9,yrkandet 2, 4, att beträffande ett nytt skjutfölt förSkövde garnison med anledning av propositionen 1978/79:5, med avslag påmotionerna 1978/79:9, yrkandet 1, och 1978/79:12 samt med bifall tillmotionerna 1978/79:8 och 1978/79:10, yrkandet 1, beslutar att anskaffning avnytt skjutfäll skall göras enligt alternativet Vreten mindre, 5, att med anledning av propositionen1978/79:5 och motionen 1978/79:13 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottethar anfört beträffande underlaget för beslut om pansarutbildningen på , 6, att avslår motionen 1978/79:10, yrkandet2, om ersättningsmark. FÖU 1978/79:9 19 Närvarande:Per (), (), (), (), (), (), i (c),(), (), (), (),Axel (), () och (). 1, Det militäraförsvarets markbehov i västra ochGunnar i (båda c) anser dels att den del av utskottels anförande som på s,11 börjar "Utskottet behandlar" och slutar "motionsyrkandenaavslås" bort ha följande lydelse: Utskottetbehandlar först yrkandena i motionerna 1977/78:534 och 1978/ 79:9 om utredningav det militära försvarets markbehov i västra , Frågan om en sådanutredning behöver i och för sig inte förbindas med den nu aktuella markfrågan iSkövde-Falköping, Riksdagenhar haft att ta ställning till en rad markanskaffningar fördet militära försvaret i (Remmene, och ), I alladessa fall har anskaffningarna stött på lokalt motstånd. Markfrågorna iGöteborgsområdet är dessutom inte lösta på lång sikt. Utskottet har (FöU 1977/78:11 s, 16) beträffande luftvärnsregemente (Lv 6) anfört attregementets bibehållande förutsätter att dess övningsmöjligheter på ochskjutfältet vid kan behållas den närmaste , Regeringenberäknas lämna förslag till om markförvärv för nyttövnings- och skjutfäll för (116) i , Motdenna bakgrund och med hänsyn även till markanspråken för militär verksamhet iSkillingaryd anser utskottet att det är motiverat att eftersträva en helhetssynpå markfrågorna i västra , En utredning av dessa frågor bör utgå frånatt mark för militära ändamål skall utnyttjas samordnat de militära förbandenemellan, 1 delta sammanhang vill utskottet påminna om att en ytteriigareminskning av försvarsmaktens fredsorganisation kan bli resultatet av arbetet i1978 års försvarskommitté och av nästa långsiktiga försvarsbeslut. Enutredning av det slag som motionären förordar och utskottet tillstyrker böräven innefatta en studie av hur riksdagsbesluten om markförvärv i västraSverige har handlagts av vederbörande myndigheter. Med hänsyn till den kritiksom har förekommit kan det bli nödvändigt alt ytterligare se över formerna förhandläggning av försvarels markfrågor. Utskottet anser att denförordade utredningen bör anförtros en kommitté FÖU 1978/79:9 20 Vad utskottet har anfört om utredning av detmilitära försvarets markbehov i västra bör som sin mening geregeringen till känna, delsatt utskottets hemställan i momentet 3 bort ha följande lydelse: 3, att beträffande det militäraförsvarets markbehov i västra med anledning av propositionen ochmotionerna 1977/78:534 och 1978/79:9, yrkandet 2, som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet har anfört om en utredning, 2,Nytt skjutfält flir garnison (), (), i (c), ()och () anser dels att den del av utskottels anförande som på s,11 börjar "Utskottet har vid" och på s, 13 slutar "böravslås" bort ha följande lydelse: Utskottetkonstaterar till en början att både Bjärsjöalternativet och alternativet Vretenmindre från militär synpunkt är godtagbart som skjutfält för garnisonen. Övrigasamhällsaspekter bör därför få vara avgörande vid valet mellan dem. AlternativetVreten mindre tar i anspråk ca 350 ha åker, varav huvuddelen medelgod, medanendast 30 ha C-åker berörs i Bjärsjöalternativet, Av Bjärsjöområdets skogsarealutgörs av skog i lägsta produktionsklass eller impediment.