bet · G201JuU26 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av propositionen 1978/79:100 såvitt gäller anslag tilldomstolsväsendet m. m. jämte motioner Regeringenhar i propositionen 1978/79:100 bilaga 5 Gusliliedepartementel) under punkten D1 (s. 57-60) föreslagit att lill för budgetåret1979/80 anvisa ett förslagsanslag av . I moiionen 1978/79:1747 av () ochSven-Erik () hemställs att måtte besluta att förslaget ipropositionen 1978/ 79:100 bilaga 5 om ADB-baserat diarieföringssystem förvissa länsrätter avslås i avvaktan på att regeringen presenterar en långsiktigutbyggnadsplan med alternativa lösningar för hur datasystemet kan organiserassamt underlag för kostnads/effektbedömningar. Regeringens förslag under förevarande punkt innebären höjning av anslaget i förhållande lill innevarande budgetår med 6 400 000kr. Ökningen hänför sig bl. a. till nya tjänster och omkostnader som beräknasmed anledning av att fr. o. m. den blir centralförvaltningsmyndighet för de fr. o. m. inrättade nya länsrätterna.Det ökade medelsbehovet avser tjänster för en handläggare för utbildnings-ochförhandlingsfrågor, en handläggare för bl. a. ärenden om ijänslelillsätt-ningoch tjänstledighet samt nio tjänster för löneuiräkning m. m. Kostnaderna förde tillkommande tjänsterna beräknas bli . Vidareberäknas i propositionen medel för inrättande av eu ADB-baseratdiarieföringssystem för länsrätterna i , i samt iGöteborgs och län. Den årliga kostnaden för systemet beräknas avdepartementschefen till . Härtill kommer under del förstabudgetåret bl. a. kostnader på . för att i systemetregistrera de vid övergången balanserade målen. 1motionen 1747 hemställs alt medel inte skall beviljas för införandet av ettADB-baserat diarieföringssystem i de ire nämnda länsräiierna. Motionärernaanser att de beräknade kostnaderna är höga och all underlaget för kosinads- 1 1978/79. JuU 1978/79:26 2 beräkningarnaär bristfälligt redovisat i propositionen. Enligt motionärernas mening börriksdagen inte ta ställning till frågan om införande av det nya systemet innanen pågående uppföljning och utvärdering av ADB-baserade diarieföringssystem viddomstolarna och andra myndigheter har slutförts och granskals. Det finns, ansermotionärerna, risk för alt även övriga länsrätter ansluts lillsystemet; härigenom skulle ett stort centralt system skapas ulan alt riksdagenhar fått ta ställning lill en långsiktig utbyggnadsplan och studera alternativ.Motionärerna anser alt den nya datapolitik som kommer att läggas fast avriksdagen med anledning av en aviserad proposition hindrar att man medbristfällig redovisning inför nya stora datasystem. Regeringsförslagelgrundar sig på ett förslag från . Från anfördessom skäl för införande av ett ADB-sysiem främst att det stora antalet mål i detre största länsrätterna motiverar ADB-ieknik för att underlätta hanteringen.Vidare anfördesalt servicen mot allmänheten kan förbättras väsentligt samt altarbetsmiljön för personalen förbättras och risken för felsorteringar ochfelföringar i stort sett elimineras. Med hänsyn till den korta tid som återstårtill länsrälisreformens genomförande syntes det naturiigt attvälja samma tekniska syslem, IMDOC, som med gott resultat använtsför diarieföring i bl. a. regeringsrätten och kammarrätterna; de berördalänsrätterna ges härigenom möjlighet att söka i regeringsrättens ochkammarrätternas diarier och rätlsfallsbas. Regeringenuppdrog åt att i samverkan medsamarbetsorganei för rättsväsendets informationssystem () utveckla och iövrigt förbereda införande av rutiner för diarieföring och beslulsregistreringvid länsrätterna i , saml . Rutinernaskulle vara baserade på samma ADB-teknik som används i motsvarande rutiner vidregeringsrätten och kammarrätterna. Vidare uppdrogs ål allförbereda införande av ett datorstött slaiistiksystem för samtliga länsrätter. Företrädareför och samt för läns-skallerätten iStockholms län har inför utskottet lämnat upplysningar med anledning avförslaget om ett ADB-baserat diarieföringssystem i vissa länsrätter. Därvid haruppgivils följande. Enmanuell diarieföring och beslutsregistrering är med tanke på målmängden intemöjlig i länsrätten i om man vill ha en acceptabel arbetsmiljöoch erbjuda allmänheten en rimlig grad av service. Förhållandena vidlänsrätterna i och i beräknas blilikanade, även om antalet mål är mindre vid . Om registreringäven fortsättningsvis skall ske manuellt i de tre länsrätterna, måste antalettjänster för detta arbete utökas. Kostnaden för de ylteriigare tjänsternaberäknas bli omkring 2,6 milj. kr. De vid länsrälisreformens genomförandebalanserade målen - omkring 125 000 -måste under alla förhållandendataregislreras och databehandlas för fram- JuU 1978/79:26 3 ställningav dagboksblad, målförteckningsblad, referensblad och siatistikrap-porl samtsökregisterblad. Vid valet av den föreslagna tekniska lösningen fördiarieföringssystemel har ett s. k. servicebyråalternativ föredragits framförelt minidatoralternativ. Anledningen härtill är att något minidatorsystem,lämpligt för detta ändamål, f n. inte har utvecklats samt all del valdaIMDOC-systemet hos Datamaskincentralen för administrativ dalabehandling (DAFA)redan används i kammarrätterna och i regeringsrätten. Frågan om driften ifortsättningen skall föriäggas till servicebyrå eller utföras med hjälp av s.k. minidatorer eller enligt något annat system får avgöras efter några årsdrift. Enligtvad som vidare upplysts för utskottet finns det f n. inga planer på att iövriga länsrätter införa något sådant syslem som föreslås för de tre störstalänsrätterna. Datainspektionen har i yttrande lill den 11december 1978 ullalat alt inspektionen inte har något all invända mol all delföreslagna ADB-systemet införs i länsrätterna. motionen angivna uppföljningen av vissa statliga datorsystem har nyligenavslutats. Arbetet har ulförts av en arbetsgrupp som tillsalts av och haravsett vissa dalorbaserade rutiner för diarieföring, beslutsregistrering ochtextbehandling vid nio myndigheter, däribland kammarrätterna ochregeringsrätten. Arbetsgruppen konstaterar att något entydigt svar inte kan gespå frågan om lönsamheten av de datorstödda rutinema jämfört med helt manuellaförfaranden. För kammarrätterna och regeringsrätten anges den s, k. person- ochsakkonfereringen vara en nödvändig förutsättning för domstolens verksamhet.Domstolarna behöver också söka i varandras register och ett helt manuelltförfarande är svårt att konstruera för domstolarnas behov. Vidare konstaterasatt rutinerna har haft brister och all systemen inte fungerat utan störningar.Bristerna avhjälps emellertid successivt. 1propositionen 1978/79:121, som f n. är beroende av prövning, harregeringen bl. a. gett tillfälle alt la del av vad som anförs ipropositionen om användning av ADB i statsförvaltningen. a. redovisas deåtgärder som regeringen avser att vidta för att förbättra statsmakternas insynoch styrmöjligheter på området. Vidare behandlas frågan om hursystemutvecklingsarbetet bör bedrivas och datordriflen organiseras i statsförvaltningensamt frågor om användningen av ADB i statsförvaltningen och möjligheterna lillsamverkan med kommuner och landsting. De i propositionen förordadeställningstagandena motiveras bl. a. av en önskan att minska samhällets sårbarhet,säkerställa de anställdas möjligheter till medinflytande, värna den personligaintegriteten, förbättra arbetsmiljön och trygga en sund arbetsmarknadspolitiskoch näringspolitisk utveckling. Utskottetanser att det främst av hänsyn till personalen vid länsrätterna och lillallmänhetens behov av service är angeläget att införa elt ADB-baseratdiarieföringssystem vid de tre största länsrätterna. Vad som framkommit ikostnadsfrågan kan inle anses tala häremot. Anledning saknas all avvaktariksdagens behandling av propositionen 1978/79:121. 1* 1978/79. JuU 1978/79:26 4 somhar föreslagits av regeringen överensstämmer med den som tidigare valts förkammarrätterna och regeringsrätten och ger möjlighet lill sökning i dessadomstolars diarier och rättsfallsbas. Det förordade systemet kan lill skillnadfrån exempelvis ett minidatorsystem vara i funktion då länsrättsreformengenomförs . Med hänsyn lill det anförda ansluter sig utskottettill en lösning i enlighet med regeringens förslag. Medanledning av motionen vill utskottet uttala att ett accepterande av regeringensförslag till lösning inte behöver innebära det slutliga ställnings-tagandel närdet gäller de tre största länsrätternas diarieföring. Den tekniska utvecklingenpå dataområdet går mycket snabbi, och det kan enligt uiskottets mening inteuteslutas att det senare kan finnas anledning överväga en övergång till eltnytt system. Utskottet förutsätter all regeringen noga följer utvecklingen inomområdet och att det nu förordade systemet utvärderas mot bakgrunden av dennautveckling. Meddessa uttalanden tillstyrker utskottet regeringens förslag till införande avADB-baserat diarieföringssystem i vissa länsrätter och avstyrker bifall tillmotionen 1747. Utskottethar inte någon erinran mot regeringens medelsberäkning. att med avslag på motionen 1978/79:1747och med bifall till regeringens förslag till DomsfofaverAre/för budgetåret1979/80 anvisar ett förslagsanslag av . Regeringen har under punkten D 2 (s. 61-64) föreslagitriksdagen all bemyndiga regeringen att inrätta dels vid enordinarie tjänst för hovrätlslagman och en ordinarie tjänst för hovrättsråd,tillika vice ordförande på avdelning, dels vid Södra Roslags lingsrätl enordinarie tjänst för chefsrådman, samtliga tjänster med beteckningen Co, samtatt till Allmänna domstolarna för /80 anvisa ett förslagsanslagav . I motionen 1978/79:686 av ()hemställs att som sin mening uttalar att en tingsrätt bör föriäggaslill . Regeringens förslag under förevarande punkt innebärbl. a. all del i inrättas en ordinarie tjänst för hovrätlslagmanoch en ordinarie tjänst för hovrättsråd, tillika vice ordförande på avdelning.Härigenom kan en av de två extra avdelningarna vid hovrätten ordinariesätlas.Förslaget innebär vidare att det vid Södra Roslags tingsrätt inrättas enordinarie tjänst för chefsrådman i utbyte mot en tjänst som rådman.Medelsberäkningen innebär JuU 1978/79:26 5 enuppräkning av anslaget till de allmänna domstolarna med 48,3 milj. kr. Frånförevarande anslag bestrids f n. utgifterna för de nuvarande sexrättshjälpsnämnderna. I propositionen 1978/79:90, som f n. är beroende avriksdagens prövning, föreslås att antalet rätlshjälpsnämnder fr. o. m. den 1juli 1979 skall minskas från sex till två. De kvarståenderällshjälpsnämn-derna, som föreslås lokaliserade till och ,skall enligt förslaget ej längre vara knutna lill hovrätterna ulan organiserassom fristående myndigheter direkt underställda . Med anledninghärav föreslås all kostnaderna för deras verksamhet skall bestridas från ettnytt särskilt anslag (E 2 Rättshjälpsnämnderna) och all anslaget underförevarande punkt minskas med kostnaden för dessa nämnder. De fyra rältshjälpsnämndernai , , och skall enligt förslaget behållas efter den1 och kostnaden för deras verksamhet underdenna period bestridas från förevarande anslag. Eftersom medel inte behövs förfull organisation, kan anslaget i förhållande till innevarande budgetår minskasmed 2 milj. kr. menmg saknas f n. anledning alt beräkna medelsbehovel annoriunda änregeringen gjort. Utskottet vill emellertid anmärka au belastningen på anslagetkan komma att öka lill följd av kommande beslut med anledning avförslagen i propositionerna 1978/79:90 och 1978/79:100 bil. 5 punkten E 2Rättshjälpsnämnderna. Utskottethar ej heller i övrigt någon erinran mot regeringens medelsberäkning. I motionen 686 hemställs att som sinmening skall uttala all en lingsrält bör föriäggas lill . 1Hallands län finns två tingsrätter, i och Varbergslingsrält i . Domkretsen för omfattar ,och kommuner, medan domkretsen för omfattarFalkenbergs, och kommuner. Domkretsen för den norra delenav länet tillskapades efter Kungl. Maj;ts beslut år 1970.Det område som nu omfattar var tidigare uppdelat mellanHallands norra domsagas häradsrätt med kansliort i , Hallandsmellersta domsagas häradsrätt med kansliort i och rådhusrätten iVarberg. Beslutetår om ändrad judiciell indelning av grundade sig påriktlinjer som hade beslutats av (prop. 1969:44, ILU1969:38). Varbergstingsrätt har kansli i och tingsställe i . I tingsrättentjänstgör f n. en , tre rådmän och två tingsfiskaler samt tingsnotarieroch annan persona). Enligtmotionärens mening bör delas upp på två tingsrätter; den enatingsrätten bör omfatta , den andra och Falkenbergskommuner. Motionären hänvisar till att arbetet i redan i dagdelvis är uppdelat i en avdelning för mål och JuU 1978/79:26 6 ärendenfrån och och en för mål och ärenden från . Del ärenligt motionärens mening naturligt all tillföra nyasamhällsorgan eftersom kommunen har haft en myckel stark folkökning under1970-lalet. Kungsbackakommun har i skrivelser lill jusiiiiedepartmeniel och den 10oktober 1977 saml vid uppvaktning inför chefen för den 28september 1977 begärt all regeringen skall ulreda förulsällningarna för allbryta ut lill egen domkrels. Regeringen har ej fattat något beslutmed anledning av framställningarna. Kungsbackakommun har till stöd för sin begäran om indelningsändring åberopat alt det förinvånarna i den snabbt växande kommunen med myckel stark anknytning lillGöteborgsregionen är otillfredsställande alt behöva färdas till för attbevaka sina rättsliga angelägenheter samt au den nya domkretsindelningen intemedfört några nämnvärda organisatoriska fördelar men väl betydande nackdelarbl. a. i form av ökade kostnader för statsverket. Deav statsmakterna uppdragna riktlinjerna för domkreisindel-ningengrundades på förslag i propositionen 1969:44 och första laguiskoiieis uilåtandeILU 1969:38. Enligi proposilionen borde domkretsarna helst göras så stora attde gav arbetsunderlag för minst tre domare. Stora möjligheter till undanlagfrån denna princip skulle dock finnas. Domstolar med bara två domare bordeinrättas endast när särskilda skäl av lokal natur påkallade detta.Domkretsindelningen avsågs bli genomförd successivt och i huvudsak varaavslutad . Enligtvad första lagutskottet uttalade i sitt av i denna del godkändautlåtande borde praktiska skäl kunna föranleda avvikelser från riktlinjerna.Stor betydelse måste enligt vad utskottet uttalade fästas vid samhörigheten igeografiskt och annat hänseende mellan olika orter och bygder, vidcentralorternas uppgift att erbjuda kommunerna fullgod allmän service, vidkommunikationer och vid förutsättningarna över huvud tagel för behövlig kontaktmellan domstolen och domkretsens olika delar. Utskottet betonade vidare bl. a.att stor hänsyn borde tas till synpunkter från lokalt håll rörande bygdensbehov från rältsvårdssynpunkt och i fråga om service. På närmare anförda skälansåg utskottet att de av departementschefen angivna riktlinjerna bordetillämpas med stor försiktighet; bl. a. förutsågs elt bibehållande avtvådomardomsagor i större utsträckning än departementschefen hade förutsatt.Detta gällde t. ex. om en domstol med två domare är så belägen att enindragning av domstolen skulle påtagligt försämra den rättssökande allmänhetensmöjligheter till service eller eljest medföra väsentliga olägenheter förenskilda eller det allmänna. Utskottet betonade också att domsagokansli icentralort så långt möjligt borde bibehållas. Bland faktorer som borde kunnapåverka avgörandet nämnde utskottet avstånd och kommunikationer. Ävenlokalfrågorna borde tillmätas betydelse. Skäl av nämnda slag kunde enligtutskottet befinnas vara så starka att de motiverade JuU 1978/79:26 7 bibehållandeockså av domkrets som ger arbete för endast en domare. Denu angivna riktlinjerna för domkretsindelningen liksom motsvarande reformerinom polis- och åklagarväsendet motiverades i huvudsak av intresset alt skaparationella arbetsenheter inom rättsväsendel och för ses som ett led i den aveffektivitetsskäl betingade strukturomvandling som varit utmärkande för detsvenska samhället. , då riktlinjerna för domkrelsindelningen drogsupp, har denna utveckling mot större, centralt styrda enheter salts underdebalt och önskemål har med ökad styrka framförts om ett samhälle med bäiireregional balans. Från statsmakternas sida har åtskilliga åtgärder i sådantsyfte salts in under 1970-talel. I sammanhanget kan understrykas den riktpunktför de fortsatta regionalpo-liliska strävandena som innefattades istatsmakternas uttalande om alt arbetet på att tillförsäkra människornai olika delar av landet likvärdiga levnadsbetingelser måste fullföljas med allkraft samt att hela samhällsverksamheten måste engageras i dessa strävanden. Utvecklingenmot ett större hänsynstagande till lokala och regionalpoli-liska aspekterharenligt vad utskottet uttalade i anledning av en motion 1974 (JuU 1974:9) medfört att de motiv och värderingar somlåg bakom riktlinjer för domkretsindelningen i viss mån föriorai iaktualitet. Enligt vad utskottet då uttalade syntes riktlinjerna därför inlelängre kunna tjäna lill säker vägledning vid avgörande av frågor omdomkretsändringar. Här kan också hänvisas till utskottets uttalanden i eltliknande ärende (JuU 1973:44). Närspörsmål om domkretsindelningen aktualiseras måste enligt utskottels meningställningslagande ske med beaktande av de jämkade bedömningsgrunder härvidlagsom, enligt vad som framgår av del anförda, numera gäller. Del ankommer påregeringen att i de enskilda fallen besluta om domkrelsindelningen förtingsrätterna. Om erfarenheterna av en domkretsindelning visar att indelningeni något avseende inneburit beaktansvärda nackdelar för den räilssökandeallmänheten, såsom hävdas i motionen 686, ankommer det sålunda på regeringenatt pröva frågan om indelningsändring. Sysselsättnings- eller regionalpoliiiskaskäl kan naturligtvis också i något fall göra en översyn av domkretsindelningenmotiverad. Regeringen har över huvud taget att fortlöpande bevaka de behov avändringar i domkretsindelningen som uppkommer. Utskottet förutsätter altregeringen vidtar nödvändiga åtgärder för att närmare utreda behovet ochlämpligheten av ifrågasatta indelningsändringar och för att kunna väga sammande skäl som talar för eller emot ändringar. Önskemålet i motionen 686 omföriäggande av en tingsrätt lill har aktualiserats genomframställningar hos regeringen. Pågrund av det anförda saknas enligt utskottets mening anledning lill någonåtgärd från sida till följd av moiionen. 1. att belräffande inrättande avtjänster med bifall lill regeringens förslag bemyndigar regeringen att inrättadels i JuU 1978/79:26 8 hovrätten ordinarie tjänst för hovrätlslagman och en ordinarie tjänst för hovrättsråd,tillika vice ordförande på avdelning, dels vid Södra Roslags tingsrätt enordinarie tjänst för chefsrådman, samtliga tjänster med beteckningen Co, 2. att beträffande medelsberäkningen medbifall till regeringens förslag lill Allmänna domstolarna för budgetåret1979/80 anvisar eU förslagsanslag av , 3. alt beträffande tingsrätt i Kungsbackaavslår motionen 1978/79:686. Regeringen har under punkten D 3 (s. 64-78)föreslagit att dels bemyndiga regeringen att vid kammarrätten iSundsvall inrätta en ordinarie tjänst för kammarrättslagman och en ordinarietjänst för kammarrättsråd, tillika vice ordförande på avdelning, båda medbeteckningen Co, dels vid Allmänna förvaltningsdomstolarna för budgetåret1979/80 anvisa ett förslagsanslag av . I motionen 1978/79:499 av m. fi. (s,c, m, fp) hemställs att hos regeringen anhåller att en omfördelningav nuvarande antalet tjänster sker så att länsrätten i erhållerylteriigare en domartjänst och en tjänst med beredningsföredragningsuppgifter. I motionen 1978/79:684 av () ochLena () hemställs alt som sin mening uttalar attlokaliseringen av länsrätten i län bör ske till kommun. 1 motionen 1978/79:687 av ()hemställs att beslutar all länsrätten i lokaliseras tillMotala. I motionen 1978/79:842 av m. fi. (c)föreslås alt hos regeringen hemställer om en skyndsam utredning ominrättande av tre länsrätter i , samt att länsrätternalokaliseras till delar av där det är angeläget frånsysselsättningssynpunkt. I motionen 1978/79:847 av m. (c) hemställs att beslutar att länsrätten i skallföriäggas till . 1 motionen 1978/79:1171 av () ochGördis () hemställs att länsdomstolen i föriäggs tillBorås. I motionen 1978/79:1185 av m. fl. (s)hemställs au beslutar att länsrätten i föriäggs tillLudvika fr. o. m. . JuU 1978/79:26 9 1 motionen 1978/79:1186 av m. fl. (c,s, m, fp) hemställs au uttalar alt länsdomsiolen i länlokaliseras lill . I motionen 1978/79:1188 av m. fl. (c)hemställs au som sin mening ger regeringen till känna vad i moiionenanförs angående principerna för länsrätternas lokalisering. I moiionen 1978/79:1746 av m. fl. (s)hemställs all beslutar att länsrätten i län lokaliserastill . 1 motionen 1978/79:1752 av () ochUlla () hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförs beträffande föriäggningsorter för länsrätterna ochsärskilt länsrätten i län. 1 moiionen förordas att länsrätten i Kristianstadslän föriäggs till . Regeringens förslag till medelsanvisning underförevarande punkt innebär en sammanlagd uppräkning av anslaget med drygt 117,8milj. a. att det i kammarrätten i inrättas en ordinarie tjänstför kammarrällslagman och en ordinarie tjänst för kammarrättsråd, tillika viceordförande på avdelning. Till följd härav kan den extra avdelning som f n.finns vid kammarrätten ordinariesättas. Domstolen kan därefter arbeta på fyraordinarie avdelningar. Underanslaget har beräknats medel för de nya länsrätterna som i propositionenförordas bli inrättade fr. o. m. . Lönekostnaderna för deföreslagna tjänsterna vid länsrätterna beräknas till omkring 80 milj. kr. Förlänsrätterna beräknas också medel för extra tjänster för balansavarbet-ning,omkring 7 milj. kr., samt drygt 11,2 milj. kr. för lokalkostnader, sjukvård,reseersättningar och expenser. Riksdagenbeslöt om riktlinjer för en ny länsrättsorganisation.Beslutet innebär att de nuvarande länsdomstolarna - länsskatterätterna,faslighetstaxeringsrälterna och länsrätterna - skall brytas ut urlänsstyrelserna och omvandlas till fristående allmänna förvaltningsdomstolar,en i varje län. De nya domstolarna skall kallas länsrätter. De skalladministrativt samordnas med regeringsrätten och kammarrätterna till engemensam allmän förvaltningsdomstolsorganisation med som centralförvaltningsmyndighet. Mellankommunala skatterätten skall brytas ut frånriksskatteverket och administrativt samordnas med länsrätten i län.Arbetet skulle enligt beslut bedrivas med inriktning på att reformenskall genomföras (prop. 1977/ 78:170, KU 47, rskr 308). 1 budgetpropositionen tardepartementschefen upp de organisations- och JuU 1978/79:26 10 m. som föranleds av reformen. Sålunda redogörs för grunderna för denplanerade fördelningen av administrativa uppgifter mellan ,kammarrätterna och länsrätterna samt för arbetsfördelningen inom länsrätterna.Vidare berörs frågor rörande domarkarriären och tjänstetillsättningar samtövergångsfrågor. Reformen bör enligt departementschefens mening genomföras den1 . Beträffande mellankommunala skatterätten förordardepartementschefen emellertid alt utbrytningen av denna rätt frånriksskatteverket f n. inle genomförs. Skälet härtill är alt mellankommunalaskallerältens ställning och uppgifter är beroende av framtida beslut medanledning av förelagsskatleberedningens betänkande (SOU 1977:86) . Närdet gäller tillsättning av tjänster m. m. vid länsrätt och länsstyrelse isamband med övergången till en ny länsrätlsorganisation har regeringen iförordning (SFS 1979:17) lämnat föreskrifter avseendeförberedelseåtgärder för reformen. Enligt förordningen gäller bl. a. alt tjänstsom vid länsrätten i , i eller i och tillsätts av regeringen, medan annan tjänst som saml tjänst somchefsrådman eller rådman vid länsrätt tillsätts av regeringen efter förslag aven särskild nämnd, centrala tjänster vid länsrätternaoch länsstyrelserna. Iproposilionen 1978/79:86 har regeringen föreslagit de lagändringar somföranleds av reformen. Proposilionen behandlas i utskottets betänkande JuU1978/79:27.