bet · G201JoU36 · 1978-12-31 00:00:00 — Enannan aspekt som framförts i debatten är alt man i , liksom i övrigaindustriländer, bör ändra sina kostvanor genom all minska konsumtionen avanimaliska och öka konsumtionen av vegetabiliska livsmedel. En sådan omläggningskulle - förutom att ge näringsriktigare kostvanor i i-länderna - frigöraresurser för en ökad livsmedelshjälp lill . I del internationellasamarbetet har man dock ännu inte kommit fram till någon enhetlig linjehärvidlag. Molnu angivna bakgrund har utskottet ställt sig positivt till åtskilliga av desynpunkter lill förmån för bättre kostvanor som förts fram. Utskottet har bl.a. funnit del uppenbart att del behövs en koslupplysning från samhällets sida,som konsumenterna kan vara säkra på är fri från kommersiella inslag och sompräglas av allsidighet. Det är också nödvändigt att man söker bredda vårtvetande om kostvanor hos olika befolkningsgrupper genom successivakosiundersökningar. Utskottetvill vidare erinra om sina uttalanden i hithörande frågor i samband med 1977års riksdagsbeslut rörande nya riktlinjer för Jordbrukspolitiken,där utskottetbl. framhöll all utskottet fann det naturiigt att man - även om hithörandefrågor primärt faller utanför jordbrukspolitikens ansvarsområde - i samband medövervägandena rörande produktionsinriktning och prissättning inomprisregleringens ram även beaktar de näringsfysiologiska synpunkterna. Au enviss påverkan på kostvanorna kunde ske genom avvägningen avlivsmedelssubventionerna påpekades också av utskottet. Även från regeringenssida framhölls att näringseffekterna bör beaktas vid subventionernasfastställande. Somanförs i nu föreliggande proposition har haft i uppdrag altkartlägga och analysera livsmedelssubventionernas effekter for staten,konsumenterna och jordbruket. Nämnden härden till regeringenöveriämnal en rapport rörande delta arbete. En redogörelse for innehålletlämnas på s. 32-35 i propositionen. Utskottetvill vidare erinra om att regeringen tillsatt en beredning förlivsmedels- och näringsfrågor. Beredningen är ett rådgivande och informerandeorgan ät regeringen. Till beredningen, där jordbruksministern är ordförande,har knutits företrädare för bl. a. berörda myndigheter, producenterna,livsmedelsindustrin och konsumenterna samt näringsfysiologer och malexperier.I beredningen skall behandlas frågor som berör hela livsmedels- ochnäringsområdet, från råvara lill färdig produkt och konsumtion. Avvägningen avlismedelssubventionerna är också en fråga som kommeratl behandlas iberedningen. kommentar lill beslulel om lillsällning av beredningen anfördejordbruksminisiern alt det var angeläget att beredningen snabbi kunde komma iarbete. Han anförde att en förändring av kostvanorna borde JoU 1978/79:36 II eftersträvasav tvä skäl. Del ena var kostens inverkan på folkhälsan och del andra varbehovet all mer långsiktigt öka vegetabiliekonsurntionen med hänsyn lill denglobala livsmedelssituationen. Utskottethälsar utifrån sina tidigare redovisade synpunkter tillkomsten av den nyaberedningen för livsmedels- och näringsfrågor med tillfredsställelse. Somjordbruksminisiern framhållit är det angelägel aU beredningen snabbt kommer igång med sill arbete. Av den föregående redogörelsen framgår alt beredningenskall vara ell rådgivande och informerande organ ål regeringen. För riksdagenskommande överväganden vad gäller frågor )'örande bl. a.livsmedelssubventionernas storlek och inriktning skulle det otvivelaktigt varaav värde om även fick en mera allsidig redovisning av resultaten avpågående överväganden rörande livsmedelssubvenlionernas effekter påkonsumiionsinriktning och kostvanor, m. m. än som bl. a. lämnas i nu förevarandeproposition. bör därför enligt utskottets mening uttala sig för atten sådan redovisning lämnas . Utskottetfinner för sin del moiionerna 1456,1970,1981 och 2675 (yrkandet 3) endast böraföranleda den åtgärden att som sin mening ger regeringen lill kännavad utskottet i det föregående anfört. Idetta sammanhang behandlad proposition och motioner föranleder i övrigl intenågon erinran eller något särskilt uttalande från sida. Utskottet hemställer därför att delsantar förslagen till 1. lag om ändring i lagen (1977:975) med tulltaxa, 2. lag om ändring (1967:340) om prisreglering påjordbrukets område, 3. godkänner vad i proposilionen förordals omprisregleringen på jordbruksprodukter utom sockerbetor för tiden den I juli1979-den 30 Juni 1980, 4. beträffande styrning av animalieproduklionensutbyggnad a) avslår moiionerna 1978/79:469 och 1978/79:756,yrkandet 2, b) avslår moiionen 1978/79:1449, yrkandena 3 och 4, 5. beträffandesockerregleringen m. m. a) avslår motionen 1978/79:503, b) godkänner vad i propositionen förordats om grunderna för regleringenav priser m. m. pä sockerbetor för tiden 30 juni 1982, c) godkänner vad i proposilionen förordats omregleringen av sockernäringen för tiden 30 Juli 1980, d) avslårmotionen 1978/79:1001, e) som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört JoU 1978/79:36 12 rörandeutredning om den svenska sockernäringens organisation och struktur, 6. godkänner vad i propositionen förordats i fråga omanvändningen av avgiftsmedel, som inflyter under /80 ellerhar influtit under tidigare regleringsår, 7. medger att den rörliga kredit på högsl 120 milj.kr. som ställdes lill statens förfogande i riksgäldskonioreiför ändamål utanför fördelningsplanen för införselavgiftsmedel fär underregleringsårel 1979/80 användas av regeringen eller, efter regeringensbestämmande, statens inom jordbruksprisregleringenoch regleringen av sockernäringen, 8. bemyndigar regeringen att i huvudsakligöverensstämmelse med vad i propositionen förordats träffa avtal med och betodlares centralförening angående fortsattverksamhet vid sockerbruket i Karpalund, 9. beträffande anslaget till prisreglerande åtgärderpå jordbrukets område, m. m. a) anser motionen 1978/79:2676 besvarad med vadutskottet anfört, b) med bifall till regeringens förslag och med avslagpå motionen 1978/79:2135, yrkandet 3, lill Prisreglerande åtgärder påjordbrukets område för /80 anvisar ett förslagsanslag av , c) med anledning av moiionerna 1978/79:1456, 1978/79:1970,1978/79:1981 och 1978/79:2675, yrkandet 3, som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anföri om viss redogörelse för effekterna avlivsmedelssubvenlionerna, d) avslårmotionen 1978/79:2675, yrkandena 1 och 2. Näiyarande:Einar (), (), (), Maj BrittTheorin (s), (), (), (), ÅkeWictorsson (s), i (), (), (c), (), (), () och (). JoU 1978/79:36 13 1.Einar , , i och (alla c) anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 5 sombörjar med "Litskotiet vill" och slutar med "riksdagenssida" bort ha följande lydelse: Utskottetvill erinra om att del genom riksdagsbeslut om nya riktlinjer förjordbrukspolitiken m. m. öppnades möjligheter att genom särskilda åtgärderåstadkomma en styrning av animalieproduktionens utbyggnad. beslutinnebäratt differentierade avgifter skall tas ut inom slaktsvins- ochäggproduktionen i lägen dä prislryckande överskott föreligger. Differentieringenskall utformas sä all de större producenterna får bära en högre andel avexportkostnaden. Differentieringen bör utformas så alt den blir ett effektivtinstrument för att begränsa de större företagens utbyggnad. Den bör därförgöras trappstegsformad. Med stöd av riksdagsbeslutet uppdrog regeringen ätjordbruksnämnden att fastställa avgiftsuttaget, varvid föreskrevs att nämnden bordebedriva arbetet så all avgift om möjligt kunde börja tas ut från den I januari1979. Detta uppdrag har endast fullföljts i vad avser värphöns. I fråga omfläsk har något system inte utarbetats, vilket innebär att det kan dröja längeinnan differentierade avgifter för svin kan införas. Utskottet vill i likhetmed motionärerna i motionen 469 understryka alt ett sådant dröjsmål inte ärgodtagbart. I likhet med jordbruksministern anser utskottet det angeläget attarbetet med att ta fram ett effektivt fungerande system med differentieradeavgifter inom fläskproduktionen bör bedrivas skyndsamt. Vidriksdagens prövning av de Jordbrukspolitiska riktlinjerna diskuterades ocksåfrågan om etableringskontroll inom animalieproduktionen. Något beslut ominförande av en dylik kontroll fattades dock inte. Utskottet vill emellertidifrågasätta om inte erfarenheterna numera motiverar au det av riksdagengodkända systemet med differentierade avgifter kompletteras med enetableringskontroll, baserad på en jordbrukspoliiisk bedömning. En sådanetableringskontroll, som också bör omfatta broilerproduktionen, bör bygga på ensärskild lag. Syftet med lagen bör vara alt hindra att produktionen av svin,ägg och broiler koncentreras till ett fåtal stora enheter och att uppnå all familjelanibrukeii'första hand får del av det marknadsutrymrne som finns. Utskottet har härvidsamma bedömning som redovisas i moiionen 469 och som också ges uttryck för imotionen 756 i förevarande del. Utskoiletföreslär således alt antar det förslag lill lagom reglering avproduktionen av svin, fjäderfä eller ägg som framlagts i moiionen 469. här anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. JoU 1978/79:36 14 delsutskottels hemställan under 4 a bort ha följande lydelse: 4. a. med bifall lill motionen 1978/79:469 och medanledning av motionen 1978/79:756, yrkandet 2, antar förslag lill lag omreglering av produktionen av svin, fjäderfä och ägg med i härvid fogad bilagaangiven lydelse, SvanteLundkvist, , , , , och (alla s) anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 5 sombörjar med "Mot bakgrund" och slutar med "överskottuppträder" bort ha följande lydelse: Föregendel vill utskottet framhålla att det givelvis är viktigt att del syslem meddifferentierade avgifter som genomförs i överensstämmelse med beslutinte får en utformning som på ett frän såväl allmänt samhällsekonomiska somenskilda synpunkter olämpligt sätl lägger hinder i vägen för verksamheten vidrationella och välskötta förelag. Utskottetanser det därför angeläget att erfarenheterna av denna form avproduktionsbegränsning inom äggproduklionen utvärderas för att gebättre underlag för kommande val av metoder, när det gäller att uppnå en bättreplanerad produktion och en bättre hushållning med resurser. Som nämnts ipropositionen har i arbetet med att finna etl smidigt systemmed differentierade produktionsavgifter på fläsk mött större svårigheter än vadman tidigare kunnat förutse. Därvid har också de i motionen 1449 omnämndarabatterna till stora leverantörer, som de produ-cenlkooperativaslakteriföreningarna tillämpar, varit en medverkande faktor till den del dekunnat motverka intentionerna bakom den differentiering av slaktdjursavgiftensom på förslag från framförallt beslöt i samband med1977 års beslut om jordbrukspolitiken. Utskoilet anser därför att noggrannaöverväganden måste föregå utarbetandet av det system med differentieradeproduktionsavgifier på fläsk som man avseratt verkställa när prislryckandeöverskoll finns på marknaden. Utskouetföreslåratt med bifall till motionen 1449,yrkandena 3 och 4, som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet sålunda anföri. delsutskottets hemställan under 4 b bort ha följande lydelse: 4. b. med bifall till moiionen 1978/79:1449,yrkandena 3 och 4, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Prisreglerandeåtgärder på jordbrukets område SvanteLundkvist, , , , , och (alla s) anser JoU 1978/79:36 15 att- på skäl som anförts i moiionen 2135 - utskottets hemställan under 9 b bort ha följande lydelse: 9. b. med anledning av regeringens förslag och medbifall lill motionen 1978/79:2135, yrkandet 3, lill Prisreglerande åtgärder påjordbrukets område for budgeiårel 1979/80 anvisar ell förslagsanslag av 3 737000 000., SvanteLundkvist, , , , ,och (alla s) anför: Densvenska jordbrukspolitiken skall som huvudmål ha att trygga vårlivsmedelsförsörjning. Detta skall ske i en långsiktig och planerad hushållningmed de naturresruser som utnyttjas i Jordbruket och under hänsyn till miljön. Produktionenskall bedrivas rationellt och ge dem som arbetar i jordbruket en med Jämförbaragrupper likvärdig standard som konsumenterna tillförsäkras livsmedelav god kvalitet till rimliga priser. Densvenska jordbruksproduktionen garanteras, i syfte alt uppnå dessa mål, enprisnivå som överstiger den lill vilken import av vissa livsmedel kan skesamtidigt som i princip hela den svenska marknaden förbehålls det svenskajordbruket. Prisnivån på de svenska jordbruksprodukterna fastställs efter överläggningarmellan företrädare för producenter och konsumenter. hardet pris- och regleringssystem som byggts upp inte kunnat förhindra uppkomstenav betydande överskott på vissa Jordbruksprodukter, vilka tenderar att öka.Dessa överskott måste avsättas på världsmarknaden till priser som inteoväsentligt understiger vad som behövs för att ge producenterna täckning förderas kostnader och nödvändiga arbetsersättningar. Kostnaderna för all avsättadessa överskott påverkar därför i ell längre perspektiv livsmedelsprisernasutveckling även i vårt land. lettläge med en besvärande utveckling av överskottsproduktionen kan del frånkonsumentsynpunkt vara nödvändigt att tillämpa någon form avetableringskontroll för att med dess hjälp åstadkomma en planerad hushållninginom Jordbruket för att därmed bättre uppnå de mål vi ställer upp förjordbrukspolitiken. Sådana åtgärder får dock inte ha till syfte att primärtgynna och slå vakt om en viss företagsform. Syftet måste framförallt vara attuppnå en rationell jordbruksproduktion och så låga livsmedelspriser som möjligtunder hänsynstagande till de allmänna mål för jordbrukspolitiken som viinledningsvis redovisat. Därför har vi inte kunnat ansluta oss till den form avetableringskontroll som föreslås i moiionen 469. JoU 1978/79:36 16 1reservationen 1 framlagt lagförslag Lagom reglering av produktionen av svin, fjäderfä ocb ägg 1 § Om det är påkallat frånjordbrukspoliiisk synpunkt att reglera produktionen av svin, fjäderfä ellerägg får regeringen föreskriva att nybyggnad av anläggning för sådan produktionej får ske ulan särskill tillstånd. Sådan föreskrift kan begränsas till attavse , anläggningar av viss storlek eller viss del av landet. 2 § Regeringen får överlåta åt förvaltningsmyndighetatt meddela föreski ift som avses i 1 §. 3 § Med nybyggnad förstås i denna lag uppförande av helt ny byggnad, till- eller påbyggnad avförut befintlig byggnad, inredandetill anläggning som avses i 1 S av byggnad som förut har varit använd tillannat ändamål. 4 §Fråga om tillstånd prövas av regeringen eller förvaltningsmyndighet som regeringen bestämmer. Tillståndkan förenas med villkor. 5 §Tillsynen över efterlevnaden av denna lag och föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen utövas av förvaltningsmyndighet som rege ringen bestämmer. Tillsynsmyndighetfår meddela föreläggande eller förbud som behövs för all denna lag ellerföreskrifter som har meddelats med stöd av lagen skall efterievas. I beslut omföreläggande eller förbud får vite sällas ut. 6 § Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet brytermot föreskrift eller villkor som har meddelats med stöd av denna lag dömes tillböter. 7 § Utbyte av brott som avses i 6 S skall förklarasförverkat, om det ej är uppenbart obilligt. Dennalag träder i kraft .