bet · G201SkU57 · 1978-12-31 00:00:00 — Omkostnadsavdragei får göras för sådanaforsknings- och utvecklingskostnader som har eller kan antas få betydelse förden skaltskyldiges rörelse liksom för kostnader för information om sådanforskning och sådanl utvecklingsarbete. Det särskilda forskningsavdraget, varssyfte är att genom en generell skattestimulans mer långsiktigt stödja densvenska industrins förmåga till utveckling och förnyelse, medges skattskyldigsom driver industriell tillverkning och som har kostnaderför forsknings- och utvecklingsarbete. Avdragel medges i form av ett basavdrag,som ulgör 10 procenl av ett på visst sätt fastställt underlag, och ett SkU 1978/79:57 103 ökningsavdrag,som utgår med 20 procenl av den ökning av basavdragsun-derlagei som sker mellantvå kalenderår. I detta underiag skall inräknas bl. a. fem iredjedelaravlönekostnaden för sådana anställda som till övervägande del utfört forsknings-och utvecklingsarbete samt kostnader för förvärv av forsknings- ochutvecklingsresultat. ErikHovhammar (m) och () framhåller i motionen 2657 au delnormalt endast är större företag som kan anställa personal med uppgift altunder hela eller större delen av sin arbetstid ägna sig åt forsknings-ochutvecklingsarbete. Motionärerna anser en förändring på detta område viktig ochbegär förslag till regler som ger mindre företag möjlighet alt utnyttja delsärskilda forskningsavdraget även om forsknings- och utvecklingsarbetet iförelaget understiger en halv årsarbetstid. I s-motionen 1155 yrkas attföretagen skall få göra eu extra avdrag molsvarande 100procenl av den del av forsknings- och utvecklingskostnaderna som överstigerden genomsnittliga nivån för godkända sådana avdrag under åren 1977 och 1978.Molionärerna anserockså att basavdragel bör fördubblastill 20 procenl av underlaget och alt de allmänna investeringsfonderna - ienlighet med företagsskaileberedningens förslag -skall kunna las i anspråk förforsknings- och utvecklingsarbete och för utbildning av anställda. De begär atlriksdagen lill särskilda bidrag till företagens forsknings- ochutvecklingsarbete för nästa budgetår skall anvisa ett förslagsanslag av 1 000kr. och att den statliga inkomsiskatten. för atl täcka den föreslagna ökningenav forsknings- och ulvecklingsavdragen, höjs från föraktiebolag och från för ekonomiska föreningar. Företag sominte har möjlighet au utnyttja avdragsmöjligheterna bör enligt molionärerna -under förutsättning att de haft avdragsgilla kostnader för forsknings-ochutvecklingsarbete under 1977och 1978-ha rätl till särskilda bidrag maximeradetill . per företag och år. I m-motionen 1624 begär molionärernaförslag om förlängning av reglerna om särskilt forskningsavdrag och alt därvidökningsavdragei höjs och avdrag även medges företag ulanför industrin.Motionärerna begär också att skattefria avsättningar skall kunna ske tillproduktionsuivecklingsfonder. Detsärskilda forskningsavdraget är f. n. föremål för översyn inom forskningsskaltekommillén.Dess uppgift är bl. a. att belysa hur genom generella åtgärder på skalleområdetföretagens forsknings- och utvecklingsarbete kan stimuleras. En viktigutgångspunkt för utredningsarbetet är enligt direktiven att åstadkomma reglersom i större utsträckning än det särskilda forskningsavdraget tillgodosermindre och medelstora förelags behov av forskning och utveckling. En fråga somutredningen därvid bör överväga är om lönekostnaden för dem som arbetar medforsknings-och utvecklingsarbete Ulgör det lämpligaste måttet på forsknings-eller utvecklingsinsatsens storlek, och utredningen skall också pröva om dennuvarande begränsningen av forskningsavdragei till skattskyldiga som driverindustriell tillverkning är lämplig eller om även annan verksamhet, exempelvisinom transport och SkU1978/79:57 104 distribution, bör kunna komma i fråga för avdrag.Utredningen, som erhållit mycket vida direktiv, kan enligt vad utskotieierfarit väntas redovisa resultatet av sitt arbete under innevarande år. Av det anförda framgår alt frågor rörande stimulans avföretagens forsknings- och utvecklingsarbete f. n. prövas inomforskningsskatiekom-millén. Härlill kommer att de i proposilionen föreslagnabestämmelserna om allmän investeringsfond och om allmän invesieringsreserv gersåväl förelag som fysiska personer med inkomst av jordbruksfastighet ellerrörelse möjlighet atl lill fonden/reserven avsälla upp till 50 procenl avårsvinsten resp. nettointäkten i förvärvskällan. Investeringsfonden ochinvesieringsreserven, vilkas syfte bl. a. är att stimulera företagens allmännatillväxt och konsolidering, flr tas i anspråk också för atl bestrida kostnaderför tekniskt och naturvetenskapligt forsknings- och utvecklingsarbete. Enligtulskollets mening kan yrkandena i de förevarande motionerna genom vad ulskotlelsålunda anförl anses vara i huvudsak tillgodosedda. Med hänsyn härtill och dåutskottet inte är berett all i delta sammanhang medverka lill en höjning av denstatliga bolagsskallen avslyrker utskottet bifall lill motionerna 1155,1624 och2657 i den mån de inte kan anses besvarade med vad utskotiei anförl. Familjebeskallningen av egenföretagare m. m. Enligt regler som antog1976 avskaffades den s. k. faktiska sambeskallningen vid inkomst avjordbruksfastighet eller rörelse. begränsades möjligheterna tilluppdelning mellan familjemedlemmarna av inkomster från famansföretag. Reglerna,som har samma innebörd oavsett företagsform och som tillämpats fr. o. m. 1977års taxering med vissa ändringar som beslutades , innebär i principatt den av makarna som haft den ledande ställningen i företaget beskattas förhela inkomsten. Medhjälpande make får dock deklarera och beskallas försindelavinkomsten om han eller hon utfört arbete i förvärvskällan minst 400 limmar. Förmedhjälpande make far tas upp högst så stort belopp som svarar mol värdet avarbetsinsatsen. Vidare medges avdrag för marknadsmässig lön lill barn som fyllt16 är. 1 s-inolionen 1734 yrkas återgång lill vad som gällde föreändringarna höslen 1976. Detta innebär atl timgränsen höjs . Föregenföretagare tillkommer all medhjälpande make, som uppnått tirngränsen,obligatoriskt skall beskatias för värdel av sin arbetsinsats, dock för högst entredjedel av den gemensamma inkomsten. Vidare medges avdrag för lön lill barnsom fyllt 16 men ej endast om lönen är så stor att den som sådanföranleder skatteplikt. För lön lill barn som studerar på medges avdragendasl om arbetet utförts under sommarferier eller annal studieuppehåll påminst en månad. laxering gäller också nya regler för värdering av SkU1978/79:57 105 skulle sådan förmån alltid värderas med utgångspunkti en privat körsträcka av minst 1 , oavsett om den verkliga körsträckanvaril kortare. Enligt de nya reglerna bestäms det åriiga värdet av förmånenenligt en schablon på grundval av den genomsnittliga faktiska kostnaden förbilar i skilda pris- och årsklasser vid olika körsträckor. Därvid skall denprivata körsträckan las upp till minsi 1 om inte den skattskyldige kangöra sannolikt atl denna varit mindre. Äveni fråga om bilförmån i familjeföretag yrkas i s-motionen 1734 återgång lilllidigare gällande regler. Utskottetvill med anledning av dessa yrkanden nu liksom upprepade gånger tidigare uttaladen meningen att den som utfört elt förvärvsarbete också skall beskattas för inkomstendärav enligt regler som i möjligaste mån ger lika resultat oavsettförelagsform. Bakgrunden lill de detaljändringar i fråga 0111 beskattningen avfumiljeinkomsler i egenförelag och famansföretag som genomförde 1976var bl. a. alt den s.k. tredjedelsregeln, 600-tiinniarsregeln ochbegränsningarna i fråga om avdragsrätten för lön till barn medfördeall della syfte inte kunde uppnås i ett stort antal fall. Vad särskilt angårvärdet av bilförmån i famansföretag vidhåller utskottet sin uppfattning atl detmåste anses rimligt atl en företagsledare - liksom andra -skall ha möjlighet aubryta presumtionen om minst 1 000 mils privatkörning. Utskottetkan således inte dela den i motionen 1734 framförda uppfattningen au de nuaktuella besiämnielserna skulle leda till omoliverade skattelättnader. På grundhärav och då motionen 1743 av avseende översyn av de särskildaskattereglerna för fåmansföretagen och deras ägare lar anses lillgodosedd genomdepartementschefens uttalande au han ämnaråterkomma till denna frågaavstyrker ulskollel bifall till motionen 1734 såvitt nu är i fråga och tillmotionen 1743. Genom förlustuljämningsförordningen har enskattskyldig möjlighet atl kvitta underskott i enförvärvskälla vid ell vissl års laxering mol inkomster vid taxeringen . 1 syfte att förhindra missbruk av bestämmelserna har i fråga omfåmansbolag föreskrivits att förlustavdrag far medges endast om samtliga ellerså gott som samtliga aktier ellerandelar vid såväl ingången av föriuslåret somutgången av kvittningsåret ägdes eller innehades av samma fysiska person ellerpersoner och delägarna dessutom ägde eller innehade ungefär lika stor andel iaklie- eller andelskapitalet vid del ena som vid det andra lilirället. Rällenlill förluslutjämning skall dock beslå om ändring i ägarförhållandet betingasav atl aktier övergått till någon på grund av arv, testamente eller bodelning. Andrevice talmannen och (båda m) framhåller imotionen 828 alt bestämmelserna i sin nuvarande utformning SkU1978/79:57 106 kan leda till uppenbart obilliga resultat. Om exempelvisänka eller barn efter någon som varit hälftendelägare i bolag saknar ekonomiskamöjligheter all behålla aktierna och därför överlåter dem lill den andrehälftendelägaren har denne ingen möjlighet alt tillgodoföra sig avdrag förföriust som uppkommil innan aktierna överlogs. Molionärerna begär därför atlförlustuljämningsförordningen skall kompletteras med en bestämmelse om allrätten lill förluslutjämning skall kvarstå om den som på grund av arv,testamente eller bodelning övertagit aktier i fåmansbolag överlåter dessa lillnågon som redan tidigare innehar aktier i företaget. Av vad ulskollel tidigare anfört framgå ratt frågor somrörde mindre och de fåmansägda företagens beskattning kommer alt bliföremål för en samlad översyn. Såväl vid remissbehandlingen av förelagsskatteberedningensslutbetänkande .som i har väckts frågor som rör företagensmöjligheter atl utnyttja förlustavdrag efter ägarskifte, och departementschefensäger sig i proposilionen ha för avsikt atl i annal sammanhang åierkomnia lillformerna för behandlingen av denna och andra hithörande frågor. Den i motionenaktualiserade frågan är således redan föremål för uppmärksamhet inomregeringen. Någon åtgärd med anledning av molionen är enligtutskottels mening därför inte påkallad. Utskottet avstyrker följaktligen bifalltill motionen 828. A vdrag för framtida kostnader () tar imotionen 837 upp frågan om avdrag vid beskattningen för sådana framtidakostnader som förelag inom läkemedelsindustrin iklätt sig enligt åtagande attutge ersättning för läkemedelsskada. Frågan om avdrag för framlida kostnaderhar uppmärksammats av företagsskalteberedningen i samband med dess behandlingav exploateringsföreta-gens beskatining. Den har också varit föremål förriksdagens prövning i samband med behandlingen av proposilionen1978/79:39 om avdrag för framlida avgifter för hantering av kärnbränsle. Isamband därmed uttalade utskottet (jfr SkU 1978/79:18) alt frågan om framtidakostnaders behandling i skattehänseende borde las upp lill en mer allsidigprövning i samband med alt man log ställning lill förelagsbeskattningensframlida utformning. Departementschefen har i proposilionen bland de mångafrågor på företagsskatie-områdel som enligt hans mening kan behöva utredas ytterligareockså angetl reserveringar för olika slags framlida utgifter. Utskottetförutsätter att den fråga aktualiserat blir föremål förutredning och anser därför någon åtgärd med anledning av molionen837 inte påkallad. SkU 1978/79:57 107 Del yrkande avseende beskatining avrealisationsvinsl vid aktieförsäljning som framställts i molionen 2665överensstämmer med ell av företagsskalteberedningen i dess slutbetänkandeframfört förslag. Det måste enligt utskottets mening därför antas alt den frågasom aktualiserats i molionen kommeratt uppmärksammas antingen inom den nutillsatta utredningen om aktievinstbeskatlning eller i samband med regeringensberedning av förelagsskatteberedningens betänkande. Utskottet avstyrker därförbifall till molionen 2665 i denna del. Enligt de principer som gäller förföretagsbeskattningen är avdrag i allmänhet inte medgivet för utdelning påaktier. Avdrag medges dock för utdelning på aktier som emilterals efter den 30juni 1966. Avdraget har genom beslut av (prop. 1978/79:50.SkU 19) höjts frän högst 5 till högst av aktiekapitalet underen . Avdraget har också förstärkts på del sättet atl densammanlagda avdragssumman får bli av aktiekapitalet. De nyareglerna tillämpas på aktiekapital som emilteras /1979. 1motionen 2665 yrkas atl Annell-lagen och lagarna om särskilt investeringsavdragoch statligt investeringsbidrag upphävs. I samma motion och i motionen 1621,också den från vpk, yrkas alt bolagsskatten höjs lill 50procenl och att beslular att av andra än kommuner och landsling la ulen allmän arbetsgivaravgift baserad på företagens omsättning och av enstorleksordning atl den under /79 inbringar minst 6 miljarderkr. I molionen 2665 yrkas också bl. a. begränsningar av möjligheterna tilllagernedskrivningar och värde-niinskningsavdrag,ati ulredningen om olika formerav bruttoskatter erhåller särskilda tilläggsdirektiv avseende bl. a. underlagetförden närmare utformningen av en produktionsfaklorskatl, atl beslut omobeskattade reserveringar demokratiseras och att åtgärder vidtas i syfte attundvika alt vinstmedel undgår beskaltning i samband med allorganisationsförhållanden etableras. Avvad utskottet tidigare anfört framgår alt betydelsefulla områden inomlorelagsbeskaltningen f. n. är föremål för utredning. Inom andra harutredningsarbete slutförts eller aviserats. Innan resultatet av detta omfattandearbete föreligger är det enligt ulskollets mening inte rimligt att ta ställninglill så vitigående yrkanden på företagsskatleområdet som dem i motionerna 1621och 2665. Utskotiei avstyrker därför alla dessa yrkanden. SkU 1978/79:57 108 I motionen 833 yrkas utredning av frågan omavdragsrält för för s. k. kompanjonsförsäkringarsom delägare i eltförelag i vissa fall tecknar för varandra i syfte exempelvis atl undvikaekonomiska svårigheter i samband med delägares dödsfall. Avsikten med motionenär atl begränsa kostnaderna för sådana försäkringar. Premierför lorsäkringrr av detta slag behandlas enligt gällande regler somkapitalförsäkring, vilket innebär atl avdrag i princip inte är medgivet lorförsäkringspremierna. Med anledning av vad som anförs i molionen bör framhållasatl utfallande försäkringsbelopp å andra sidan är skattefria. förpensionsförsäkringar är däremot avdragsgilla och utfallande försäkringsbeloppskattepliktiga. Enligt de grunder sotn gäller på della område kan sådanaförsäkringar tecknas endast om ett pensioneringssyfte föreligger. Molionärenhar enligt ulskollets uppfattning inte åberopat tillräckliga skäl lill stöd försitt yrkande, men ulskotlel vill framhålla att frågor av denna artligger inom ramen för den i proposilionen aviserade ulredningen omfåmansförelagens beskattning. Med del anförda avslyrker ulskoitet motionen 833. I motionen 2662 för motionärerna fram det förslagbeträffande företagsskattens höjd m. m. som de ställde i en reservation tillföretagsskatleberedningens slutbetänkande. Detta förslag innebär altkonnnunalskatten ersätts med en slallig inkomslskall på plus dengenomsnittliga kommunala utdebiteringen i landet. Ävenutredningsmajoriteien föreslog alt kommunalbeskaitningen skulle slopas förföretagens del. Frågan om den kommunala beskattningens utformning för företagenbör emellertid enligt departeinenischelens uppfallning lämpligen hänskjutastill ett kommande utredningsarbete. Utskottet är för sin del inie berett att nuföreslå ändringar av den art motionärerna avser ulan avslyrker med hänvisning tilldet aviserade utredningsarbetet motionen 2662 i denna del. Belräffandedet i motionen 581 framställda yrkandel all den som driver rörelse med enomsättning som understiger . skall beskattas enligt kontantprincipenvill utskottet erinra om sina ställningstaganden till denna fråga tidigare år.Dessa ställningstaganden innebär atl inkomst av rörelse och jordbruksfastighetgenerellt skall beskattas enligt bokföringsmässiga grunder men att redovisningenvid så låg omsättning som det här är fråga om får förenklas. Enligt ulskolletsuppfattning är därmed önskemålen om lättnader i bokföringsreglernatillgodosedda i den utsträckning som är möjligt ulan atl kraven på elltillfredsställande underiag för beskattningen åsidosätts. Med det anfördaavstyrker utskottet motionen 581. SkU 1978/79:57 109 1 motionen 1150 yrkas en utredning av frågan omändringar i skattelagstiftningen inom jord- och skogsbruket i sy fte att hindramarkspekulation och öka utbudet av jord- och skogsbruksfastigheier.Motionärerna anser att det arbete som pågår för attinomjordförvärvslagstiftningens och arrendelagstiftningens ram komma tillrätta med spekulationsbetingad efterfrågan på sådana fastigheter och olämpligaägandeförhållanden förfelar sin verkan så länge skattelagstiftningen innebär ejavsedda fördelar för dem som äger sådana fasligheter utan au själva bruka dem. Ulskoitethar vid sin behandling av likartade yrkanden framhållit atljordförvärvslagstiftningen kan vara ett verksami medel för all hindra altskaUelätlnader, som är avsedda för dem som är aktiva inom jordbruk ochskogsbruk, medges utanför denna krets. nya jordförvärvslagstiftning somnyligen antagits av (prop. 1978/79:85, JoU 19) har man sä långtmöjligt sökt förhindra spekulations- och kapitalplaceringsköp avjordbruksfastigheter med lagar som strikt riktar sig mot förvärv av della slag.De i motionen berörda synpunkterna beaktas i möjligaste mån också iarrendelagskommitténs(Ju 1975:04) utredningsarbete och vid utformningen avskattelagstiftningen. Med hänsyn härtill anser utskottet atl utredningsbehovetpå delta otnråde f n. är tillgodosett. Ulskotlel avstyrker således motionen1150. Utskottetär inte heller berett atl - i enlighel med yrkandel i motionen 1735 av LennartPettersson m. fl. (s) - medverka lill en retroaktiv lagstiftning av innebördalt bolagsskatten för affärsbankerna avseende höjs med 5procentenheter lill . Ulskotlel avstyrker därför även detta yrkande. Med anledning av de i c-molionen 1140 framställdayrkandena om att ekonomisk förening skall vara berättigad till avdrag förnyemitterat andelskapital enligt regler molsvarande bestämmelserna omAnnell-avdrag och all bestämmelserna om värdesaken lönsparande skall varatillämpliga på sparande i form av B-insals i ekonomisk förening vill utskottetendast erinra om all kooperationsutredningen enligt tilläggsdirektiv erhållit möjlighet att vid behandlingen av frågor rörande kooperationenskapitalförsörjning pröva också därmed sammanhängande skallefrågor. Motionen ärsåledes redan i viss mån tillgodosedd och bör enligt utskottets mening därförinte föranleda någon åtgärd. Genom de möjligheter lill resultaluljämning förfysiska och juridiska personer som föreslås i proposilionen kan också motionen1656 av m. fl. (ni), som innehåller yrkanden om bl. a.förbättrade konsolideringsmöjligheter för företag utan varulager och fast egendom,sägas vara i huvudsak lillgodosedd. Ulskoitet avstyrker därför bifall även tilldenna motion. Vad slutligen angår molionen 1741 av Sven-OlovTräff (m) vill utskottet framhålla att förlust av kontanta medel iförvärvskällan rörelse normall är SkU1978/79:57 110 avdragsgill då förlusten förorsakats av felväxling. Harförlusten förorsakats genom brottsligt förfarande av anställd som genom sintjänst har medel under sin förvaltning betraktas detta också normalt somdriftförlust. Förlust av kontanta medel genom stöld som förorsakats avutomstående person torde däremot normall anses som ej avdragsgill kostnad.Frågan i vad mån kostnader av sistnämnda slag bör beaktas vid beskattningen börenligt ulskollets upplänning lösas i rätistilläinpningen. Med del anfördaavslyrker ulskotlel motionen 1741. 1. beträffande avslag pålönebaserad resultaluljämning m. m. atl avslår niolionen 1978/79:2665 yrkandel 5 a; 2. belräffandeutformningen av lönebaserad resultatutjämning atl med avslag påmotionen 1978/79:2662 yrkandena 2 och 3 och med anledning av proposilionen1978/79:210 i motsvarande del bifaller niolionen 1978/79:2658 yrkandet 1; 3. beträffanderesultaluljämning genom förelagskonto atl avslår motionen1978/79:1709; 4. beträffandesupplementärregel 1 atl med avslag på niolionen 1978/79:2661 yrkandel3 bifaller propositionen i motsvarande del; 5. belräffandeavslag på nya regler för värdering av djur m. m. atl avslår motionen1978/79:2662 yrkandet 5; 6. belräffandeutformningen av värderingsreglerna atl med avslag på motionerna1978/79:415, 1978/79:1723 och 1978/79:2660 i den mån de inte kan ansesbesvarade med vad ulskotlel anförl bifaller proposilionen i molsvarande del; 7. belräffandeavslag på allmän investeringsfond alt avslår motionen 1978/79:2665yrkandet 5 b i motsvarande del; 8. beträffandesamrådsförfärandeifråga om allmän investeringsfond all med avslag på motionerna1978/79:2661 yrkandet 2 och 1978/79:2662 yrkandet 1 bifaller propositionen imolsvarande del; 9. belräffandeallmän investeringsreserv m. m. all med avslag på motionerna1978/79:2665 yrkandel 5 b i molsvarande del och 1978/79:2662 yrkandena 4 och 9bifaller proposilionen i molsvarande del; 10. beträffande ianspråktagande avallmän Invesieringsreserv m. m. alt med anledning av motionerna1978/79:2658 yrkandel 2 och 1978/79:2661 yrkandet 1 samt propositionen beslularall medel avsatta till allmän invesieringsreserv får -ulan beslut av regeringeneller - las i SkU1978/79:57 Hl anspråk förflutit efter utgången av detår då inbetalning senast skall ha gjorts och att de skall ha betalats ut sedansju är förflutit från utgången av det år då visst belopp senast skall habetalats in; 11. beträffande särskilt tilläggvid återförande av invesieringsreserv att med avslag på molionen 1978/79:2664 bifaller propo sitionen i motsvarande del; 12. beträffande skattemässigresultaluljämning.för fiskare att med bifall lill proposilionen imotsvarande del avslår motionerna 1978/79:348, 1978/79:413 och 1978/79:l740,sami-ligamotioner i den mån de inte är tillgodosedda med vad utskottet anfört; 13. belräffande avslag påupphovsmannakonto alt avslår motionen 1978/79:2665 yrkandet 5 c; 14. belräffande upphovsmannakontoisutformning all med avslag på motionerna 1978/79:2662 yrkandet 6,1978/79:2659 och 1978/79:2663 bifaller proposilionen i molsvarande del; 15. beträffande uppftnnare altriksdagen avslår niolionen 1978/ 79:680 i den mån molionen inte kan anseslillgodosedd med vad utskottet anförl; 16. belräffande översyn av skatte- ochavgiftsreglerna för kulturskapare alt avslår molionen 1978/79:1137 iden mån molionen inte kan anses lillgodosedd med vad ulskollel anförl; 17. beträffande dubbelbeskattning avaktieutdelning atl avslår molionen 1978/79:1164 yrkandel 2; 18. beträffande skattefrihet föraktieutdelning atl med avslag pä motionen 1978/79:2665 yrkandel 8bifaller propositionen i molsvarande del; 19. beträffande utdelning.frånutländskt företag atl med avslag på motionen 1978/79:2665 yrkandel 5d bifaller proposilionen i molsvarande del; 20. beträffande koncernbidrag altriksdagen med avslag på molionen 1978/79:2665 yrkandena 5 e och 5 f bifallerproposilionen i molsvarande del; 21. beträffande kommissionärsförelagall med avslag på motionen 1978/79:2665 yrkandel bifallerpropositionen i motsvarande del; 22. beträffande representation atlriksdagen avslår a. motionen1978/79:241, b. motionen1978/79:1133, c. motionen1978/79:1737, d. motionen1978/79:2656, e. motionen1978/79:2662 yrkandet 8; SkU1978/79:57 112 23. belräffande forskning ochproduktutveckling alt avslår a. motionen1978/79:1155, b. motionen1978/79:1624, c. molionen1978/79:2657; 24. belräffande./a//ia/;5/ö/'<'/as,'all avslår a. molionen1978/79:1734 yrkandena 1 och 3, b. motionen1978/79:1743;