bet · G201TU11 · 1978-12-31 00:00:00 — Medanledning av propositionens förslag i berörda delar begärs i m.otio-nen1978/79: 1409 att beslutar att det statliga bidraget till byggandeoch drift av enskilda vägar skall uppgå till av beräknad kostnad. Enligtmotionärerna bör nämligen bidraget täcka lika stor andel av kostnaderna sombidraget till kommunala vägar och gator gör. Utskottethar vid sin prövning av frågan funnit sig böra godta regeringens förslag ochvill därvid hänvisa till vad föredraganden anfört om vikten av attglesbygdsvägarna inte missgynnas. F. ö. må erinras om att de av motionärernanämnda 95-procentiga bidragen till väghållning i princip gällersådana vägar som har samma funktion som de allmänna vägarna, medan inga eller ivart fall obetydliga bidrag utgår till övriga kommunvägar. Av det anförda följer attutskottet avstyrker motionen i fråga. Regeringens förslag till bidragssystemetsutformning i övrigt synes också väl tillgodose de önskemål härom som under enrad av år motionsledes framförts samt med anledning härav gjordauttalanden. Utskottet tillstyrker därför förslagen. I propositionen erinras om att väganslagen pådriftbudgeten i föregående års budgetproposition beräknades till sammanlagt 3853 milj. kr. för /79. På kapitalbudgeten beräknadesinvesteringsan-slaget Statens vägverks förrådsfond: Vägmaskiner m. m. tOl 108,4milj. På tilläggsbudget I för /79 har beräknats 238,5 milj.kr. under anslaget Byggande av statliga vägar och 12 milj. kr. under anslagetBidrag till byggande av enskilda vägar för sysselsättningsskapande vägbyggnadsarbeten.På kapitalbudgeten har beräknats 37 milj. kr. under förrådsfonden förtidigareläggning av sysselsättningsskapande investeringar i vägstationer. Påtilläggsbudget II för /79 beräknas 130 milj. kr. förutförande av vid som stålbro. Samtliga medel harnumera beviljats. Regeringen har vidare den 7december 1978 anvisat ytterligare 60 milj. kr. Byggandetav mellanriksvägen KirimaNarvik påbörjades . Påtilläggsbudget III för /78 har beviljats 303,1 milj. kr. underanslaget Byggande av mellanriksvägen KirunaNarvik. På tilläggsbudget II /79 beräknas 9 milj. kr. under anslaget för vissa fördyringartill följd av regeringens beslut att inte medge grustäktvid Pessinenjokk. Anslaget har numera beviljats. För väganslagen under nästa budgetår beräknarföredraganden ca 4 071 milj. kr. I motionen 1978/79: 1398 (punkten 3) yrkas medanledning härav att beslutar överföra 250 milj. kr. från AMS-medeltill ordinarie vägbyggnadsanslag. Utskottetär för sin del väl medvetet om de i förhållande till de angelägna behovenknappa resurserna för vägväsendets del. De svårigheter i ekonomisktplaneringshänseende m. m. som den nuvarande ordningen med begränsade ordinarieinvesteringsmedel och relativt stora insatser på beredskapssidan medfört ärockså betydande. Ett överförande av AMS-medel till ordinarie investeringsmedelframstår därför i och för sig som välmotiverat. Storvikt måste dock fästas vid möjligheterna för statsmaktema att i nuvarandeekonomiska läge och arbetsmarknadsförhållanden kunna göra stora och omedelbarainsatser på beredskapssidan. Medelsanvisningen för AMS-arbeten blir därvid mednödvändighet främst arbetsmarknadspoli-tiskt betingad. Motbakgrund av anförda förhållanden har utskottet inte funnit sig berett att f.n. göra en annan bedömning i frågan än regeringen. Utskottet, som därföravstyrker motionsyrkandet, förutsätter dock att i samband m.ed regeringensfortlöpande prövning av budgetfrågorna även överväganden av de slag som imotionen aktualiserats kommer till stånd så att förslag i ämnet kanläggas fram i nästkommande års budgetproposition. I motionen 1978/79: 1416 hemställs att riksdagenhes regeringen begär en utredning för att fastställa kapitalförstöringensstorlek med hänsyn till väganslagens avvägning. Motionärerna framhåller därvidbl. a. att det för att få underlag för en bättre planering av främstunderhållsarbetena pä vägnätet vore önskvärt med en undersökning ochredovisning av konsekvenserna av nuvarande anslagstilldelning till . Utskottetvill med anledning härav framhålla att inom verket pågått ettomfattande utredningsarbete för att dels undersöka vilka effekter som följer avlägre väganslag, dels ge underlag för avvägningar mellan oUkaväghållningsåtgärder vid skilda resursramar. omlämnas också fortlöpande i verkets anslagsframställningar och i resp.budgetproposition. Inte minst den senast fastställda Femårsplan Drift 19791983belyser sålunda frågan om nödvändiga åtgärder för vidmakthållande av detbefintliga vägkapitalet m. m. Dåmotionärernas önskemål följakthgen redan synes tillgodosett avstyrksutredningsyrkandet. Vid sin behandling av frågan om medelstilldelningentill väg- och gatu-byggandet redogör föredraganden bl. a. för det ungefärligautfallet av investeringarna inom denna sektor samt deberäknade kostnaderna . Vidare erinras om de angelägnabehov av olika driftåtgärder som föreligger på det statliga vägnätet. Förinnevarande budgetår uppgår anslaget Drift av statliga vägar till 2 045 milj.kr. Ökade medel bör enligt föredraganden för nästa budgetår () ställas till förfogande under anslaget. En höjning avdetsamma med 190 milj. kr. i förhållande till det i riksstaten för budgetåret1978/79 anvisade beloppet föreslås därför. Totalt skulle därmed för dettaändamål disponeras ca 2 235 milj. kr. Inomdenna ram, som enligt propositionen är något högre än vägverketsbesparingsalternativ, sägs kostnadsökningar på grund av vägnätsförändringar,trafikökning samt arbetsmiljöåtgärder få täckas av rationaliseringar.Föredraganden bedömer det vidare som nödvändigt att fortsätta den påbörjaderationaliseringen av den lokala organisationen. Vidare räknar föredraganden medatt den nuvarande servicenivån kan upprätthållas liksom att insatsernaavseende underhålls- och förbättringsarbeten i stort sett motsvarar 1979 årsnivå. Medanledning av regeringens förslag yrkas i motionen 1978/79: 644 (punkten 1) attriksdagen till vägväsendet anvisar ytterligare 300 milj. kr. Den avmotionärerna föreslagna anslagshöjningen torde avse driftanslaget. I motionen1978/79: 966 begärs att beslutar att till beläggning av grusvägaranvisa ett i förhållande till budgetpropositionen med 20 milj. kr. I motionen 1978/79: 1946 slutligen begärs att beslutarställa ytterligare 264,5 milj. kr. till förfogande underdriftanslaget. Utskottethar vid sin prövning av anslagsfrågan funnit sig med beaktande inte minst avden restriktivitet i fråga om ökade utgifter som i rådande budgetlägeoundgängligen erfordras böra godta regeringens förslag och avstyrker därförmotionerna i fråga. Ej heller anser sig utskottet kunna biträdayrkandet i motionen 1978/ 79: 644 (punkten 2) att skall uttala attplanerade personalminskningar inom ram ej får verkställas. I likhetmed föredragande statsrådet bedömer utskottet det nämligen som nödvändigt attvägverket fortsätter rationaliseringen av sin organisation. Utskottetförutsätter dock att personalminskningar i möjligaste mån begränsas samt om devisar sig ofrånkomliga sker genom s. k. naturlig avgång. Underhänvisning till det anförda avstyrks motionen även i denna del. I motionen 1978/79: 749 hemställs att riksdagenbeträffande bygdevägar uttalar att sädana endast i undantagsfall får avförasur allmänt underhåll och framför allt inte i bygder med betydande friluftsliv. under en rad av år och senast vid 1977/framhållit (TU1977/78: 11) regleras emellertid frågan om indragning av allmän väg ochförutsättningarna härför i väglagen (1971: 948). Bestämmelserna i den tillväglagen anslutande vägkungörelsen (1971: 954) innebär att länsstyrelsensuppfattning i en indragningsfråga ges stor vikt. Av i olikasammanhang tidigare gjorda uttalanden framgår vidare att indragningsärendenahandläggs under stor hänsyn till förhållandena i de enskilda fallen och attindragningar sker endast då vägande skäl föreligger. Utskottet utgår ocksåfrån att så är förhållandet men vill i sammanhanget ånyo understryka den storavikten av att härmed sammanhängande frågor får en för närmast berördakommuners och övriga väg-intressenters del tillfredsställande lösning. Isammanhanget må även framhållas att staten, såsom förut nämnts, framdeleskommer att bestrida förrättningskostnaderna i samband med överföring av allmänväg till enskild. Under hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motioneni fråga. Anslaget Byggande av statliga vägar uppgår förinnevarande år till 900 milj. kr. På tilläggsbudget I för /79har anvisats 238,5 milj. kr. På till-läggsbudget II /79 föreslås ytterligare 130 milj. kr. för utförande avStallbackabron. Medlen har numera beviljats. Regeringen har vidare genom beslutden föreskrivit att får bedriva ytterligarevägbyggnadsarbeten i sysselsättningsfrämjande syfte för 60 milj. kr. Vägverketdisponerar därmed under anslaget för sammanlagt (900 -h 238,5 -|- 130-f 60) 1 328,5 milj. kr. Påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /79 har regeringenvidare föreslagit en höjning av ramen för beredskapsarbeten på vägar med 200milj. till 400 milj. kr. under itmevarande budgetår, vilken numerabeviljats. De väsentliga medelstillskott till byggande avstatliga vägar som sålunda redovisats innebär enligt föredraganden att ettrelativt stort antal projekt som ingår i det ordinarie byggnadsprogrammet kantidigareläggas. Den därmed ändrade finansieringsformen möjliggör att andraangelägna vägbyggnadsprojekt kan påskyndas med ordinarie anslagsmedel. Medhänsyn härtill förordas att anslaget för tas upp med oförändrat 900milj. Utskottet tillstyrker att så sker. Regeringens förslag beträffande den kommunalaväghållningen tillstyrks också av utskottet. Detta innebär att anslaget Bidragtill drift av kommunala vägar och galor för nästa budgetår höjs med 3 milj. kr.till 315 milj. kr. I motionen 1978/79: 958 yrkas att vidbehandlingen av budgetpropositionens förslag som sin mening ger regeringentill känna att möjligheterna för den i motionen föreslagna anslagsomläggningenpå bl. a. förevarande område ingående prövas och redovisas budgetproposition.Förslaget innebär att anslagen för Bidrag till drift av kommunala vägar ochgator och för enskilda vägar m. m. ändras till att i sin helhet avsekalenderåret efter det att beviljar anslagen i likhet med vad somgäller för övriga anslag inom driftbudgeten. Motionärerna hänvisardärvid till de förslag härom som under en följd av år lagts fram av . < Redan vid sinbehandling av motioner i samma ämne vid 1977/(/78: 11,rskr 1977/78: 183) fann utskottet det vara av vikt att en förändring ianslagsgivningen i den riktning motionärerna då angivit kommer till stånd.Utskottet förutsatte därför att möjligheterna för en sådan förändring ev.etappvis ingående prövas i samband med den årliga budgetbehandling som skerinom regeringens kansli. Utskottet,som alltjämt finner en anslagsomläggning önskvärd, förutsätter därför att denföreslagna omprövningen nu sker samt att resultatet härav redovisas inästkommande års budgetproposition. Vad utskottet härom anförtbör av ges regeringen till känna. Anslaget Bidrag till byggande av kommunala vägaroch gator tas för nästa budgetår upp med ett oförändrat belopp av 350 milj. kr.Enligt vad föredraganden anför är det numera till följd av ett förbättratprojekteringsläge bland kommunerna möjligt att tidigarelägga byggandet avvissa kommunala vägar och gator av sysselsättningsskäl. Därigenom kan en vissavlastning ske av fördelningsplanen. Anslaget Bidrag titt drift av enskilda vägar m.tit. höjdes för innevarande budgetår med 40,8 milj. kr. till 176,5 milj. kr.För nästa budgetår bör i enlighet med föredragandens förslag anvisas 198,5milj. kr., dvs. en ökning med 22,0 milj. kr. Med den sålunda förordademedelsanvisningen beräknas bidrag kunna lämnas till utöver de vägar som redanuppbär bidrag såväl nya vägar som vissa iståndsättningsarbeten på vägar somredan uppbär statsbidrag till barmarksunderhåll och vinterväghållning. Till Bidrag till byggande av enskilda vägarförordas ett oförändrat anslag av 30 milj. kr., varvid bör beaktas att 12milj. anvisats på tilläggsbudget I för /79 försysselsättningsskapande väg- och brobyggnadsarbeten på det enskilda vägnätet.Utskottet tillstyrker förslaget. De i propositionen under här förevarande punkter iövrigt framlagda anslagsberäkningarna har inte gett utskottet anledning tillerinran. Detta innebär även att kostnadsramarna för för anslagen Driftav statliga vägar resp. Byggande av statliga vägar i princip bestäms till sammabelopp som anslagen. Det bör vidare ingå i regeringens befogenheter att iden mån arbetsmarknadsläget, kravet på en ändamålsenlig planering avverksamheten eller andra särskilda skäl motiverar det bemyndigavägverket att resp. 1980 jämka de föreskrivna kostnadsramarnaför dessa år, t. ex. genom att i förväg ta i anspråkbehövliga belopp av de medel under de kalenderårsberäknade anslagen som anvisasför . Desammanlagda utgifterna under de olika väganslagen m. m. för /80uppgår enligt föredragandens beräkningar till 4 071 milj. kr. Förtrafiksäkerhet och vissa bidrag m. m. beräknas under andra anslag inomkommunikationsdepartementets verksamhetsområde sammanlagt ca 261 milj. kr. attavräknas mot automobilskattemedlen. Därjämte föreslås att ca 1 117 milj. kr.inom justitie-, utbildnings-, jordbruks- och arbetsmarknadsdepartementensverksamhetsområden likaledes skall avräknas mot nämnda medel. Dettotalbelopp som avses skola täckas av automobilskattemedlen skulle därmeduppgå till sammanlagt (4 071 -f 261 -1- 1117) 5 449 milj. kr. I förhållandetill motsvarande, på statsbudgeten för innevarande budgetår uppförda, anslaginnebär detta en ökning med ca 450 milj. kr. Då inkomsterna avautomobilskattemedlen beräknas till ca 6 716 milj. kr. skulle överskottet påautomobilskattemedlens specialbudget, där behållningen per den 30 juni 1978uppgick till ca 2 943,0 milj. kr., komma att under budgetåret öka med ca 1 267milj. Motionsyrkandenbeträffande flerårsplaner m. in. I motionen 1978/79: 459 hemställs att hosregeringen anhåller att vid fördelningen av väganslag, AMS-medel förberedskapsarbeten eller fördelning av extra väganslag kraven på en upprustningav tillgodoses. I motionen 1978/79: 643 föreslås att gerregeringen till känna att vägsituationen i Västcrnorrlaitds län bör ägnas positivtbeaktande vid fördelning av ordinarie medel för vägbyggande. I motionen1978/79: 1952 hemställs att som sin mening uttalar att vid fördelningav såväl ordinarie väganslag som anslag genom AMS erhålleren andel som motsvarar länets speciella behov. I motionen 1978/79: 1616(punkten 3) begärs att hemställer att regeringen inför fördelningenav väganslag och beredskapsmedel för vägbyggande särskilt beaktar sådanaangelägna projekt i , som nämns i motionen 1978/79: 1614. Imotionen 1978/79: 1958 hemställs att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om fördelningen av väganslagen, innebärandeatt större hänsyn skall tas till de besvärliga markförhållanden m. m. som råderi och . Utskottetär för sin del övertygat om att vägande skäl kan anföras till stöd för samtliganu berörda yrkanden. Frågor om projektering samt byggande och drift av allmännavägar regleras emellertid genom föreskrifter i väglagen och vägkungörelsen.Vid fördelningen av medel, som pä riksstaten anvisas för byggande av vägar,skall hänsyn tagas till väg-behoven i olika delar av riket. Utskottetförutsätter att så sker samt att därvid kraven på en likformigbärighetsstandard för landets olika TU1978/79:11 17 delar än mer beaktas. De för väg- och gatubyggandetgällande flerårs-och fördelningsplanerna upprättas i enlighet medvägkungörelsens bestämmelser samt vissa andra föreskrifter för tioårsperioderoch förnyas . Planerna kan dessutom revideras mellan de normala revideringstillfällena.Fördelningen av investeringsmedel de skilda landsdelarna och väggruppernaemellan sker vidare på grundval av en noggrann angelägenhetsgradering och eftervederbörande regionala och lokala vägmyndigheters hörande allt i syfte attåstadkomma en så likformig och rättvis fördelning av vägmedlen som möjligt. Somförut nämnts har f. ö. en revidering skett av de tidigare flerårs- ochfördelningsplanerna och nya planer avseende perioden 19791988 upprättats. Det är enligt utskottets uppfattning av stor vikt attvägbyggnadsobjekten tillkommer i den prioriteringsordning som de regionala ochkommunala instanserna i samverkan med den centrala fackmyndigheten uppställt.Fr. o. m. har f. ö. länsstyrelserna bemyndigande att fastställa de nyaflerårsplanerna för byggande av länsvägar, dvs. för det vägnät som betjänarföreträdesvis de regionala och lokala transportuppgifterna. I anslutninghärtill må också erinras om den stora flexibilitet som kännetecknar vägplaneringen.I fråga om anslag för vägbyggnader som tillkomrner av sysselsättningspolitiskaskäl är det enligt utskottets mening likaså av stor vikt att vägobjekten somregel utväljs av de berörda myndigheterna inom den ramplanering som finnsredovisad i flerårs- och långtidsplanerna. Dock bör projekt som redanpåbörjats med anlitande av beredskapsmedel fullföljas. Under hänvisning till vad utskottet i nu berördaplanerings- och anslagsfrågor anfört och då även de av motionärernaaktualiserade projekten m. m. enligt utskottets uppfattning bör prövas i denför handläggning av vägärenden stadgade ordningen avstyrks de nämnda motionsyrkandena. Av samma skäl avstyrker utskottetmotionerna /79: 454 oin en bro över , 1978/79; 944 omtidigareläggning av väg 80 mellan Dalagränsen och Edsken, 1978/79: 462 om enbro vid Bjursund i län och 1978/79: 642 om vägutbyggnader i . Isistnämnda fall vill utskottet f. ö. erinra om att regeringen beslutatanslå 53 milj. kr. för angelägna vägbyggen i . I förevarande sammanhang må också nämnas att enligt dedirektiv som utfärdades för upprättandet av de nya flerårs- ochfördelningsplanerna en samhällsekonomisk angelägenhetsgradering av väg- ochgatubyggnads-företagen skulle vara vägledande. Särskilt skulle därvid beaktassambandet mellan vägplanering, regional trafikplanering, länsplanering och fysisksamhällsplanering. Åtgärder som kunde antas höja trafiksäkerheten skulle geshög prioritet och även förslag till mindre omfattande åtgärder i detta syfteingående prövas. Samtidigtsom de nya planerna upprättats har vidare särskilda förteck- t2 1978/79. ningartagits fram över vägobjekt som är lämpliga att utföras dels som förbättringsarbetenmed driftmedel, dels som beredskapsarbeten. I motionen 1978/79: 642 begärs vidare att vägverketfår i uppdrag att inom och län låta vägförvaltningarnamed bibehållen organisation med utbud av tjänstertill kommuner och enskilda. bör härvidlag enligt motionärerna utgöra ettlämpligt försöksområde. Enverksamhet av det slag motionärerna därvid avser har förekommitinom olika delar av landet och även i . Någon särskild försöksverksamhettorde sålunda inte erfordras. Utskottet förutsätter för sin del att ensamverkan av angivet slag vidareutvecklas i den mån förutsättningar härförföreligger och resp. väghållare finner det förenligt med sina intressen. Underhänvisning härtill avstyrks motionen i denna del. Isamma motion begärs slutligen att ett gemensamt beredskapsorgan påvägdirektörsnivå inrättas för samordning av resurser i krissituationer. Enhgtvad utskottet erfarit finns redan ett samarbete härvidlag de bådavägförvaltningarna emellan. Utskottet vill också erinra om den planering ochsamordning av samtliga resurser som vid krissituationer av det slaginotionärerna berört sker genom vederbörande länsstyrelses försorg. Därestbehov av en institutionalisering av vägförvaltningarnas verksamhet på dettaområde verkligen skulle föreligga, förutsätter utskottet att närmast berördamyndigheter tar initiativ härtill. Motionen avstyrks följaktligen även i nuberörda del. Av samma skäl som tidigare anförts beträffandeplanering av vägar, fastställelse av flerårsplaner och fördelning av vägmedlen,m. m. avstyrks yrkandena i motionerna 1978/79: 1395 om större regionalt ansvarför väganslagens fördelning och 1978/79: 948 (punkten 2) om beslut av riksdagenatt tillräckliga medel skall stå till förfogande inom länen för förbättring avtrafiksäkerheten vid vägkorsning och anslutande väg. I motionen 1978/79: 634 hemställs att somsin mening ger regeringen till känna att i kungörelser rörande statsbidrag tillväg- och gatuhållning bör införas bestämmelser med innebörd att miljöintressenabör tillmätas stor vikt vid statsbidragsgivningen. Iett av kommunikationsministern i lämnat svar påframställd fråga i ämnet erinras om att statsbidrag till kommuner för byggandeav vägar och gator utgår enligt bestämmelserna i kungörelsen om statsbidragtill väg- och gatuhållning i vissa kommuner. De villkor som i kungörelsenuppställs för bidrag grundar sig på riktlinjer som har godkänts av riksdagen.Statsbidrag utgår enligt fastställd fördelningsplan. I fördelningsplan upptas iprincip endast väg- och gatuobjekt som ingår som viktiga delar itrafikledsplaner, vilka antagits av resp. kommuner. Genomdenna praxis säkras att berörda objekt kan ges en riktig utformning med hänsyntill kommunens övriga planering. Resp.kommun utarbetar sedan arbetsplan för väg- och gatuobjekt som är upptagna ifördelningsplan. Innan detta sker läggs normalt stadsplan för området enligtbestämmelserna i byggnadslagen. Kommunerna har därvid som bekant planmonopolenligt byggnadslagen. Utskottetdelar kommunikationsministerns i anslutning härtill gjorda uttalande attstatsbidragsgivningen inte hindrar kommunertiä att hävda miljöintressena.Ytterligare överväganden pågår f. ö. i utredningssammanhang om bl. a.vägtrafiken och miljön. Under hänvisning härtill föreligger enligt utskottetsuppfattning inte nu något behov av att från sida begära åtgärder avdet slag motionärerna yrkat. Motionen avstyrks följaktligen. I motionen 1978/79: 1398 (punkten 4) yrkas attriksdagen uttalar att avgiftsfinansiering fortlöpande skall prövas i syfte atttidigarelägga planerade större vägbyggnadsprojekt. Utskottetvill med anledning härav erinra om att i en utredning för några årsedan klart deklarerat att något underlag för avgiftsfinansiering av vägar ivårt land inte föreligger. a. konstaterades därvid att en totalfinansiering av exempelvis motorvägsutbyggnader skulle kräva väsentligt störretrafikmängder än vad som förekommer på de landsbygdsavsnitt som vore aktuella iSverige. Ytterligareen utredning i ämnet har inom verket slutförts och överlämnats tillkommunikationsdepartementet. I deima konstateras bl. a. att endast med maximaltgynnsamma antaganden om restidsvinster, betalningsvillighet och kostnader föravgiftsupptagning vissa särskilt studerade vägobjekt kan tidigareläggas genomavgiftsfinansiering . Vid mer realistiska antaganden ansesringa möjligheter föreligga att inom aktuella tidsperioder finansiera entidigareläggning enbart genom avgiftsupptagning. Kommunikationsministernhar också som svar på en i framställd fråga i ämnet förklarat siginte ha för avsikt att på grundval av förslaget föreslåriksdagen att införa ett tullvägssystem i vårt land. Utskottetfinner för sin del kommunikationsministerns ställningstagande välmotiverat ochvill i sammanhanget erinra om att också avvisatmotionsledes framförda förslag om införande av avgiftsfinansiering av väg- ochbrobyggen. Under hänvisning jämväl härtill och då utskottet inte finner någotändrat ställningstagande härvidlag från sida nu påkallat avstyrks motionsyrkandeti fråga. I motionen 1978/79: 1944 hemställs att riksdagensom sin mening ger till känna att reservfärjan vid färjeledenSundsörnTorso bör bibehållas samt att minimibesättningen vid färjeleden börvara två man. I motionen erinras bl. a. om det svar beträffandereservfärjans behållande som i lämnats av kommunikationsministernoch som bl. innebar att reservfärjan t. v. skulle behållas. Enligtmotionäremas mening riskerar man att med planerade åtgärder förfärjförbindelsen i fråga få betydligt försämrad trafikservice i det berördaområdet. Om reservfärjan försvinner och den ordinarie färjan drabbas avdriftstörningar i någon form, kan detta sålunda få allvarliga konsekvenser förnärmast berörda befolkning.