bet · G201LU9 · 1978-12-31 00:00:00 — Handling,som är avfattad på finska eller isländska språket, skall vara åtföljd avbestyrkt översättning i erforderliga delar till svenska, danska eller norskaspråket. Dennalag träder i kraft . LU 1978/79:9 41 Vid 1977/väckta fristående motioner 1977/78:995 av i Kumla m. (s) vari hemställs att hos regeringen begär förslag till lagstiftning med utgångspunkt i den i motionen föreslagna huvudregeln om gemensam vårdnad av alla barn. 1977/78:997 av () och MartinOlsson (c) vari hemställs att hos regeringen begären översyn av bestämmelserna i 20 kap. 9 § FB. 1977/78:1010av m. (vpk) varihemställs att hos regeringen begär åtgärder för att garantera att beslut om gemensam vårdnad icke motarbetas utan förs ut i praktiken på ett sätt som stämmer med vad i beslut och uttalande avsett. //.Med anledning av propopsitionen väckta motioner 1978/79:29av m. fi. (s) vari hemställs 1. attriksdagen hos regeringen anhåller om förslag till ett samhällsstöd till föräldrar med gemensam vårdnad i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att ej antar den i propositionenföreslagna bestämmelsen i 2 § d) bidragsförskottslagen, 3. att ej antar den i propositionenföreslagna bestämmelsen i 7 kap. 3 § , 4. att som motiv till den föreslagnalydelsen av 7 kap. 1 § gör uttalanden om storieken av underhållsbidragi enlighet med vad som anförts i motionen, 5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om fortlöpande förslag till ändringaravindexregleringen av underhållsbidrag, 6. att hos regeringen begär förslag om enfortlöpande prövning av skyldigheten att återbetala bidragsförskott i enlighetmed vad som anförts i motionen. 1978/79:30 av (vpk) vari hemställsatl beslutar om följande tillägg i det nya förslaget till lydelse av 7:10: "Densom för barnets talan skall ersätta motpartens rättegångskostnad om barnet blirförlorande part." 1978/79:31 av m. fi. (vpk) varihemställs alt beslutar alt lydelsen i förslaget till formulering av 7 kap. 4§ första meningen ändras som nedan: LU1978/79:9 42 Propositionens förslag Motionärernas förslag Harförälder som enligt 2 § skall Harförälder som enligt 2 § skall betalaunderhållsbidrag haft barnet betala underhållsbidrag haft barnet hos sig under en sammanhängande hos sig av tid av minst fem hela dygn, får minst tre hela dygn under en kalen- föräldern vid fullgörande av sin dermånad, får föräldern vid fullgö- bidragsskyldighet tillgodoräkna sig rande av sin bidragsskyldighet tillgo- ett avdrag för varje helt dygn av doräkna sig ett avdrag för varje helt barnets vistelse med 1/40 av det dygn av barnets vistelse med//it*av underhållsbidrag som räknat för det underhållsbidrag som räknat för kalendermånad gäller kalendermånad gäller för vistelsen. Sådant avdrag får dock för vistelsen. Med helt dygn avses 24 inte göras på underhållsbidrag som limmar räknat från tidpunkten då belöper än barnet mottages. Sådant avdrag får från utgången av den kalender- dock inte göras på underhållsbidrag månad då vistelsen upphörde. månaderfrån utgången av den kalendermånad då vistelsen upphör-. Föreliggersärskilda skäl------ talan har väckts. Rätt tillavdrag--------- ha barnet hos sig. 1978/79:32 av i Kumla m. fi. (s)vari hemställs 1. att riksdagenhos regeringen begär att det utarbetas rimliga uppskattningar av barnsfaktiska levnadskostnader, 2. att riksdagensom motiv till den föreslagna lydelsen av 7 kap. I § göruttalanden om beräkning av underhållsbidrag till barn i enlighet medberäkningsgången i kalkylexemplet i denna motion. 1978/79:33 av ()vari hemställs alt beslutar om kompletterande paragraf i i enlighet med vad i motionen anförts. F. 1978/79:34 av () och i Kumla (s) vari hemställs atl beslutar ändra lydelsen i föreslagna föräldrabal kens 7 kap. 4 § första mening till: "Har förälder som enligt 2 S skall betalaunderhållsbidrag haft barnet hos sig av minst tre heladygn underen kalendermånad, för föräldern vid fullgörande av sinbidragsskyldighel tillgodoräkna sig ett avdrag för varje helt dygn av barnetsvistelse med 1/30 av det underhållsbidrag som räknat för kalendermånad gällerunder tiden för vistelsen. Med helt dygn avses räknat från tidpunktendå barnet mottages." LU 1978/79:9 43 1978/79:35 av () och HåkanWinberg (m) vari hemställs att beslutaratt i den i propositionenföreslagna 14 a i i)) kap. införa en bestämmelse motsvarandeden som återfinns i samma kapitels 14 §, andra stycke, andra punkt. 1978/79:36 av m. fi. (c) vari hemställs att 1. beslutarom sådan ändring av det i propositionen1978/79:12 framlagda förslaget till 7 kap. 3 § att belopp ävenkan fä förbehållas för barn som avses i 7 kap. 5 §, 2. beslutar ge regeringen till känna vad i motionenanförts om lämpligheten av atl vid avdragsrätt för den underhållsskyldigeenligt propositionens förslag till 7 kap. 4 § avdraget påutgående bidragsförskott eller underhållsbidrag till den underhållsberättigadefördelas på en längre tidsperiod, 3. beslutarge regeringen till känna vad i motionenanförts om viklen av att utvecklingen följs i fråga om vilka konsekvenser den ipropositionen föreslagna avdragsrätten enligt 7 kap. 4 § kan flför underhållsskyldigas möjligheter all utöva umgängesrätten, 4. beslutar att hos regeringen anhålla om förslag tillsådan ändring av att i mål om fastställande eller jämkning avunderhållsbidrag domstol för förordna att vardera parten skall bära sinrättegångskostnad, 5. beslutar att 2 § punkten d förslaget till ändringav lagen (1964:143) om bidragsförskott endast skall gälla barn som står undervårdnad av bägge föräldrarna samt 6. beslutar ge regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att berörda myndigheter ges tillräckliga resurser förinformation inför de föreslagna reformernas ikraftträdande. 1978/79:37 av () vari hemställsatt beslutar atl 7 kap. 4 § 1 stycket i förslaget lill Lag om ändringi skall erhålla följande lydelse: "Harföräldrar som enligt 2 § skall betala underhållsbidrag haft barnet hos sigunderen sammanlagd tid av minst tre hela dygn underen kalendermånad, förföräldern vid fullgörande av sin bidragsskyldighet tillgodoräkna sig ett avdragför varje helt dygn av barnets vistelse med 1/30 av det underhållsbidrag somräknat för kalendermånad gäller för vistelsen. Med helt dygn avses24 timmar räknat från tidpunkten då barnet mottages. Sådant avdrag för dockinte göras på underhållsbidrag som belöper än frånutgången av den kalendermånad då vistelsen upphörde." 1978/79:38 av () vari hemställsatt beslutar att den som för barnets talan skall ersätta motpartensrättegångskostnad om barnet blir förlorande part. LU 1978/79:9 44 Den svenska familjerätten är sedan fiera årtillbaka föremål för en fortlöpande reformering och modernisering. År 1969uppdrogs åt familjelags-sakkunniga alt se över den familjerättsligalagstiftningen. Pä grundval av ett av de sakkunniga avgivet delbetänkandegenomfördes en partiell reform av i första hand äkienskapsrätten (prop.1973:32, LU 1973:20). a. undergick skilsmässoreglerna en betydandeomarbetning. De nya reglerna innebar att skilsmässosituationen avdramatiserades.Vidare genomfördes vissa ändringar i underhållsreglerna. a. markerades altdomstolen skall beakta att make kan ha ett särskilt behov av bidrag under enomställningsperiod närmast efter skilsmässan. Reformen medförde ävenbetydelsefulla ändringar i frågorom vårdnaden av barn vars föräldrar inte äreller varit gifta med varandra. År1976 beslöt att också föräldrar som inte är gifta med varandra skallkunna fä gemensam vårdnad om sina barn (prop. 1975/76:170, LU 1975/ 76:33, SFS1976:612). Någon ändring i de grundläggande reglerna om underhållsbidrag ochbidragsförskott kom dock inte till stånd. Medan propositionen var föremål förbehandling i lagutskottet, tillsattes inom justitiedepariemeniei en arbetsgruppsom skulle pröva de frågor kring bidragsförskotten m. m. vilka anknyter tillreglerna om underhållsbidrag. Arbetsgruppen skulle också i övrigt övervägafrågor om ekonomiskt stöd i de situationer som kunde uppkomma vid deladbosättning och gemensam vårdnad. Utskottet framhöll i sitt betänkande vikten avatt arbetsgruppen med skyndsamhei behandlade de frågor som uppdraget avsåg såatt förslag kunde föreläggas , om möjligt i sådan tid atterforderliga reformer kunde genomföras redan i samband med ikraftträdandet avde nya vårdnadsreglerna. Med anledning av motioner tog utskottet upp tillbehandling även vissa frågor angående de allmänna reglerna om underhållsbidragtill barn. Utskottet konstaterade att gällande regelsystem i tillämpningen oftakunde leda till betydande svårigheter för dem som har all utge bidrag. talade därför starka skäl för en reform på området. Utskottetförordade att en översyn av reglerna kom till stånd och att detta arbete skullebedrivas skyndsamt. Vad utskottet sålunda anfört borde enligt utskottets meningges regeringen lill känna. Riksdagenanslöt sig till utskottets uppfattning i denna del. biföll riksdagenockså ett av utskottets minoritet (i reservation 13) framlagt förslag omändring av bestämmelserna om jämkning av underhållsbidrag. Beslutet innebar attunderhällsbidrag kan jämkas när ändrade förhållanden påkallar det, utan attändringen behöver vara väsentlig. Medanledning av hemställan fick familjelagssakkunniga senare samma är iuppdrag att göra en skyndsam översyn av reglerna om underhållsbidrag till barn. LU 1978/79:9 45 Den ovannämnda arbetsgruppen avslutade sitt arbeteunder . Som ett resultat härav aniog ändraderegler för bostadsbidrag i syfte att ekonomiskt underlätta möjligheterna förföräldrar som inie försörjer silt barn inom familjen att ha detta boende hossig. Arbetsgruppens material om bidragsförskott och underhållsbidrag vidgemensam vårdnad överlämnades till familjelagssakkunniga, eftersom materialethängde samman med de frågor som utreddes av de sakkunniga. Ijuni 1977 avgav familjelagssakkunniga betänkandet (SOU 1977:37) Underhåll tillbarn och frånskilda. I betänkandet behandlades underhållsskyldigheten i desshelhet, således också reglerna om underhåll till make. De sakkunnigas förslagberörde också regleringen i lagen om bidragsförskoit. a. föreslogs ett nyttsystem för återkrav från den underhållsskyldige av bidragsförskott som detallmänna har betalt ut till underhållsberättigat barn. Reformförslaget avsågäven lagen om ändring av vissa underhällsbidrag (den s. k. indexlagen).Familjelagssakkunnigas förslag har som helhet sett fåll ett gynnsamt mottagandeunder remissbehandlingen och har lagts ti/I grund för propositionens förslag. Ifråga om de sakkunnigas förslag till nytt återkravs-system har blandremissinstanserna dock rått delade meningar, och förslaget har inte tagits medi propositionen. Utskottetvill tillägga au sedan familjelagssakkunnigas betänkande framlagts tillkalladeregeringen en kommitté (S 1977:16) för översyn av samhällsstödet lillensamstående föräldrar. I direktiven framhålls att samhällsutvecklingen harändrat förutsättningarna för existerande former av stöd till de särievandeföräldrarna och aktualiserat samhällsinsatser i delvis andra former. Kommitténhar till uppgift att klarlägga vilka behov av särskilda stödåtgärder som numerafinns för familjer, där föräldrarna lever åtskilda eller en förälder saknas,utöver de generellt verkande insatserna för alla barnfamiljer. Utgångspunktenbör vara att stödet skall riktas till barnen. Vidare bör syftet medsamhällsstödet vara alt barn till föräldrar som lever åtskilda och barn varsena förälder .saknas skall tillförsäkras levnadsvillkor som så långt möjligt ärlikvärdiga dem som tillkommer barn med sammanboende föräldrar. a. studera om de nuvarande särskilda stödformerna för ensamståendeföräldrar är rätt utformade i förhållande till de särskilda stödbehoven hosdenna grupp. Kommittén skall också uppmärksamma frågan om avvägningen mellanvårdnadshavarens och den underhållsskyldige förälderns försörjningsinsatsermed hänsyn bl. a. till i vilken utsträckning de har utgifter för barnen samtdeltar i vården och omsorgen om dem. följande kommer utskottet efter en redogörelse för propositionenshuvudsakliga innehåll att behandla propositionen i de delar som berörs avmotionsyrkandena och i övrigt i den mån utskottet funnit anledning au närmarekommentera lagförslagen. Vidare behandlar utskottet vissa vid föregående viickta motioner angående frågor som hursamband med propositionens förslag. LU 1978/79:9 46 I propositionen föreslås nya reglerom denfamiljeräitsliga underhållsskyldigheten. Reformen innefattar en fullständigrevision av de civilrätlsliga reglerna i och giftermålsbalkenmen berör också annan lagstiftning. Ett huvudsyfte är att mildraunderhållsbördan för underhållsskyldiga som har svag ekonomi. Ett annat syfteär att få lill stånd en mer enhetlig bedömning av bidragsfrågorna. Föräldrarnasunderhållsskyldighet mot sina barn begränsas i princip till att gälla till dessbarnet fyller . Om barnet då inte har avslutat gymnasiestudier ellerannan grundutbildning, står underhållsskyldigheten likväl kvar så länge barnetstuderar. Den upphör dock senast när barnet fyller . Föräldrarnasunderhållsplikt blir i fortsättningen aldrig ovillkorlig ulan görs beroende avföräldrarnas ekonomiska förmåga och barnets behov. I lagen skrivs in en rättför en förälder alt förbehålla sig ett belopp för sitt eget underhåll närunderhållsbidrag skall bestämmas till ett barn. Förbehällsbe-loppet bestäms medledning av ett normalbelopp för levnadskostnader. Normalbeloppet per är utgör1,2 basbelopp enligt lagen om allmän försäkring (med basbelopp för december1978 blir normalbeloppet ). Till detta kommer skälig kostnadför bostad. I vissa fall kan den underhållsskyldige förbehållas även beloppför hemmavarande makes eller samboendes underhäll. Ocksåförsörjningsskyldigheten mot egna barn som vistas hemma beaktas när bidragetskall beräknas. Reglernaom förbehållsbelopp syftar till större enhetlighet i rättstillämpningen.Meningen är att de skall kompletteras med vissa centralt meddelade riktlinjertill barnavårdsnämnder och försäkringskassor om hur underhållsbidrag börberäknas. Indexhöjningarnaav underhållsbidrag till barn dämpas. De åriiga höjningarna begränsas ifortsättningen till 7/10 av höjningen av basbeloppet. En höjning som hittillsskulle ha varit blir alltså . Vidare görs inte någonindexändring av sädana bidrag som har bestämts högst före engenerell ändring. Ennyhet är att en förälder som är skyldig att betala underhållsbidrag får rätttill avdrag på bidraget, om han eller hon har haft barnet hos sig av minst fem hela dygn. Avdraget är 1/40 avunderhållsbidraget för varje helt dygn som barnet vistas hos föräldern. Vararvistelsen en hel månad, blir avdraget alltså 3/4 av månadsbidraget. Om detfinns särskilda skäl kan domstol bestämma andra villkor för denna avdragsrätt.Föräldrarna kan också själva avtala om andra villkor. Avdraget beaktas iprincip även i fall då bidragsförskott utgår. Preskriptionstidenför fordran på underhållsbidrag förkortas frän tio lill . Det gäller bådebidrag till barn och bidrag till make. Preskriptionsavbrott medges i princip inte. Bestämmelserna om jämkningav domar och avtal om underhållsbidrag LU 1978/79:9 47 a. föresläs att man skall kunna få ett löpande underhållsbidragomprövat efter sex är utan att behöva åberopa någon ändring i förhållandena.Möjligheterna ökas att i en och samma rättegång fä prövat en underhållsskyldigsunderhållsansvar mot ftera barn. Försäkringskassorna får lättare att meddelaeftergift enligt bidragsförskoitslagen av återkrav mot den bidragsskyldige förförskott som har lämnats barnet. Föräldrarsom har gemensam vårdnad om eii barn kan f n. inte förpliktas att utgeunderhållsbidrag till barnet. Något bidragsförskoit kan inte heller lämnas. Föratt inte institutet gemensam vårdnad i praktiken skall förbehållas föräldrarsom är ekonomiskt oberoende och inte behöver samhällets stöd införs rätt tillunderhållsbidrag och bidragsförskott även i fall då föräldrar som har del ivårdnaden inte båda varaktigt bor tillsammans med barnet. Denya reglerna om bidragsförskott vid gemensam vårdnad kan tänkas inbjuda tillmissbruk av bidragsförskottssystemet. Föratt förhindra alt de nya reglerna gerstörre förmåner än som är befogat med hänsyn till syftet med reglerna införs enbestämmelse som gör det möjligt atl vägra bidragsförskott, om barnetuppenbarligen saknar behov av bidragsförskoit. Bestämmelsen har getts generellriickvidd och kan tillämpas även i andra fall när det inte finns någonanledning atl samhället ingriper med stöd i form av bidragsförskott. Handläggningenav vårdnadsfrågor vid domstol ändras. a. blir del möjligt atl pä ettenklare sätt behandla vårdnads- och underhållsfrågor när föräldrarna äröverens. Makesskyldighet au efter skilsmässa betala underhällsbidrag till andra maken begränsasi nära anslutning till den praxis som har utbildats vid domstolarna.Utgångspunkten är att var och en av makarna efler skilsmässan skall svara försin egen försörjning. Underhållsbidrag kan dock förekomma under en övergångstidoch, om det finns synnerliga skäl, även för efter skilsmässan.Underhållsbidraget skall inte automatiskt upphöra vid omgifte. Nuvarandelagregel om skyldighet för föräldrar att svara för underhåll till vuxet, sjuktbarn upphävs. Detsamma gäller bestämmelsen om skyldighet för barn atlunderhälla föräldrar som pä grund av sjukdom eller annan sådan orsak inte kanförsörja sig. Även bestämmelserna om rätt för barn i vissa fall tillunderhållsbidrag ur kvarlåtenskap upphävs. Huvuddelenav reformen föreslås träda i kraft . De nya processuellareglerna om vårdnad m. m. träder dock i kraft redan den 1 januari 1979.Detsamma gäller förslaget om att indexändringarna av underhållsbidrag till barnskall dämpas. Främst av administrativa skäl kan rätten till avdrag påunderhållsbidrag träda i kraft först . LU 1978/79:9 48 Som utskottet inledningsvis anfört beslöt riksdagenår 1976 med verkan fr. o. m. att också föräldrar som inte ärgifta med varandra skall kunna få gemensam vårdnad om sina barn. De nyavårdnadsreglerna innebär att den under äktenskapet gemensamma vårdnaden avbarnen inte längre behöver upplösas vid en skilsmässa. Är föräldrarna överensom att de även efter skilsmässan vill utöva vårdnaden gemensamt, skalldomstolen förordna härom, om det ej är uppenbart stridande mot barnens bästa.Även föräldrar som inte är eller har varit gifta med varandra kan numera fögemensam vårdnad om sina barn, oberoende av om föräldrarna bor tillsammanseller inte. En förutsättning är dock även här att föräldrarna är överens om attde vill utöva vårdnaden gemensamt och att domstolen inte finner att en gemensamvårdnad skulle uppenbart strida mot barnens bästa. 1 motsats till vad somgäller vid skilsmässa förekommer det vid separation av samboende föräldrar intenågon domstolsprövning av huruvida föräldrarnas gemensamma vårdnad skall beslå. Någonändring i de grundläggande reglerna om underhållsbidrag och bidragsförskott kominte till stånd vid reform. Detta innebär att underhållsbidrag enligtFB inte utgår, om föräldrarna gemensamt har vårdnaden om barnet. I sådant fallgäller endast den allmänna regeln i 7 kap. 2 § FB att var och en av föräldrarnaefter sin förmåga skall ta del i kostnaden för barnets underhåll. Inte hellerkan bidragsförskott utgå om föräldrarna utövar vårdnaden gemensamt. Ipropositionen föresläs att förälder, som har vårdnaden om barn gemensamt medden andre föräldern, skall bli skyldig att betala underhållsbidrag till barnetunder förutsättning att barnet varaktigt bor tillsammans med endast den andreföräldern. Vidare föreslås att 1 § lagen om bidragsförskott ändras så attbidragsförskott skall kunna utges till barnet i förhållande till den föräldersom sålunda skall vara bidragsskyldig. Frågorsom rör den gemensamma vårdnaden har tagits upp i två vid föregående väckta motioner. I motionen 1977/78:995(s) framhålls att målet för reformarbetet kring gemensam vårdnad av barn börvara att gemensam vårdnad blir huvudregel. När de ekonomiska frågorna är löstabör enligt motionärerna en sådan huvudregel kunna införas. Motionärernaunderstryker att huvudregeln inte innebär något tvång för föräldrarna att behållagemensam vårdnad av barnen. Med stöd av det anförda hemställer motionärerna attriksdagen skall begära förslag till lagstiftning i enlighet med deras önskemål.I motionen 1977/78:1010 (vpk) hävdas att syftet med vårdnadsreformkommit att saboteras av dem som har att ta befattning med vårdnadsfrägor.Enligt motionärerna har tjänstemännen inom socialförvaltningarna, påfamiljerådgivningsbyråer och allmänna advokatbyråer en negativ inställning tillgemensam vårdnad och avråder föräldrar att träffa överenskommelser om sådanvårdnad. LU 1978/79:9 49 rernayrkar därför att skall begära att vårdnadsbeslut förs ut ipraktiken på det sätt som var syftet med beslutet. 1samband med atl utskottet behandlade propositionen med förslag till nyavårdnadsregler hade utskottet att ta ställning till två motioner med yrkandenom att gemensam vårdnad skulle bli en huvudregel (LU 1975/76:33 s. 87-88).Utskottet fann att fiera skäl talade mot att gemensam vårdnad infördes somhuvudregel. a. skulle införandet av en sådan regel, innan de ekonomiskafrågorna lösts lagstiftningsvägen, kunna medföra allvariiga konsekvenser förföräldrar med låga inkomster och svag ekonomi. Utskottet uttryckte emellertidförhoppningen att utvecklingen skulle gå i den riktningen att föräldrar i storutsträckning utnyttjade möjligheten till gemensam vårdnad. Utskottet avvisadedärför inte tanken på att det kunde finnas anledning att ånyopröva frågan om gemensam vårdnad som huvudregel. Medanledning av motioner fick utskottet åter ta ställning till frågan vid 1976/77års . I siu av godkända belänkande (LU 1976/ 77:26) anfördeutskottet atl motionsförslagen var föranledda av omsorgen om barnets bästa ochdärför i och för sig förtjänta atl närmare övervägas. Eftersom reglerna omgemensam vårdnad endast hade varit i kraft , när utskottetbehandlade motionerna, var erfarenheterna mycket begränsade. Det kunde därförenligt utskottets mening inte anses motiverat atl redan då pä nytt ta uppvärdnadsfrågorna till prövning. Utskottet förutsatte emellertid att regeringenmed hänsyn till frågornas vikt skulle följa utvecklingen pä området och ta deinitiativ som kunde bli erforderiiga. Närfrågan om gemensam vårdnad som huvudregel nu åter väckts vill utskottet till enbörjan erinra om att grunden värdnadsreform varit omsorgen ombarnets bästa. Möjligheten alt låta den gemensamma vårdnaden bestå vidäktenskapsskillnad har införts för all barnels intresse av bevarande av näraoch goda förbindelser med båda föräldrarna skall kunna tillgodoses. En ordningmed gemensam rättslig vårdnad har vidare ansetts ägnad all minska riskerna förde svåra, känslomässiga konfiikler som lätt uppstår i vårdnadsfrågor och somkan ha allvarliga konsekvenser för barnet. Också möjligheten för föräldrar, sominte har varit gifta med varandra, att ha gemensam vårdnad har införts i syfteatt ge barn tryggare och mer harmoniska förhållanden. Del avgörande för fråganom gemensam vårdnad bör införas som huvudregel är enligt utskottets meningdärför i första hand om en sådan bestämmelse kan anses vara till gagn förbarnei. Utskottet saknar närmare kännedom om i vilkenutsträckning gemensam vårdnad som huvudregel kan förekomma i andra länderslagstiftning. Vid en av utskottet företagen studieresa till utskottet emellertid att den australiska "Family "av innehåller en bestämmelse om gemensam vårdnad som huvudregel vid skilsmässa.Enligt vad som upplystes vid utskottets besök på en federal familjedomstol varerfarenheterna härav goda. 4 1978/79. LU 1978/79:9 50 Propositionen innehåller inga närmare uppgifter omi vilken utsträckning föräldrar utnyttjat den nya möjligheten enligt FB att hagemensam vårdnad av sina barn. Enligt departementschefen förefaller det docksom om möjligheten härtill kommit till användning endast i begränsad omfattning.Denna uppfattning överensstämmer med de upplysningar utskottet fått vidförfrågningar i samband med besök hos olika myndigheter.