bet · G201FöU9 · 1978-12-31 00:00:00 — betänkande 1978/79:9 medanledning av propositionen 1978/79:5 om vissa markförvärv för armén, m. m.jämte motioner 1 betänkandet behandlas förslag som regeringen -efter föredragning av dåvarande försvarsministern, statsrådet -har förelagt i propositionen 1978/79:5 (försvarsdepartementet). Medanledning av propositionen har väckts motionerna 1978/79:8, 9, 10, 12, 13 och14. I anslutning till propositionen behandlar utskottet också motionen 1977/78:534 som har väckts under den allmänna motionstiden. Utskottethar under beredningen av ärendet gjort studiebesök vid garnison. Ianslutning härtill har i , militärbefal-havaren iVästra militärområdet, kommun och företrädare för olikaintresseorganisationer m. fl. informerat utskottet om de aktuella markfrågornaoch lämnat synpunkter på förslaget. 1. föreslagit att medge att ett nyttövnings- och skjutfält för (I 2) och ett nytt skjutfält förSkövde garnison anskaffas i enlighet med vad foredragande statsrådet har angetti propositionen, 2. berett tillfälle att ta del av vadföredragande statsrådet har anfört i propositionen om konsekvenserna av attgodtagbara övningsbetingelser inte kan skapas för pansarulbildningen vid P 18. Försvarets fredsorganisationsutredning (FFU)behandlade i sitt slutbetänkande del 2: Armén och del av marinen (Ds Fö1977:3) bl. a. vissa markfrågor. Utredningen konstaterade därvid bl, a, attbetingelserna för stridsutbildningen i förband med skarp ammunition inte vargodtagbara vid I 2, FFU ansåg att också garnison saknade etttillräckligt skjutfält för fält- och stridsövningar. Utredningen tog också uppfrågan om markbehoven för (P 18), Den underströk därvid attdetta behov måste tillgodoses utan vidare dröjsmål. Eljest måste, anfördeutredningen, undersökas om inte utbildningsorganisationen i bordekrympas, t, ex, genom att föriägga pansarutbildningen till pansarförband påfastlandet, 1propositionen 1977/78:65 om vissa organisationsfrågor m, m, rörande försvaretanmälde föredragande statsrådet alt förslag rörande markanskaff- 1 1978/79. FÖU 1978/79:9 2 ningarför bl, a, I 2 och garnisonerna i och skulle underställasriksdagen i den mån regeringen - sedan försvarets fastighetsnämnd hade utrettförslagen - skulle finna att markanskaffningarna borde genomföras. Även ipropositionen 1977/78:100 (bil, 7 s, 288) behandlade föredragande statsrådet nuaktuella markanskaffningar. Han sade sig räkna med att förslag om dessa skullekunna läggas fram /. anvisade enligtregeringens förslag under investeringsanslaget Arméförband: Anskaffning avanläggningar för /79 7 milj, kr, för ändamålet (prop,1977/78:100 bil, 7, FöU 1977/78:19 s, 35, rskr 1977/78:240), har numera slutfört sina utredningar rörandemarkanskaffningarna. Resultaten ligger till grund för förslagen i propositionen. Nyttövnings- och skjutfäh för (I 2) 1 2 disponerar f n, ett övnings- och skjutfält vidKarlstad om ca 880 ha inberäknat kasernområde. Därutöver disponerar förbandetett förläggningsområde om ca 50 ha vid Trossnäs väster omKarlstad samt som skjutfält ett område, som domänverket upplåter, om ca 350 havid Örnäs nordnordväst om , Eftersom domänverkets områdeär helt otillräckligt som skjutfält måste regementet i viss utsträckning ävenanvända övningsfältet i som skjutfält. Detta medför intrång i annanutbildning. Regementet saknar också ett övningsfält på vilket övningar ibataljonsförband ulan skarp ammunition kan genomföras. Chefenför armén har i samråd med fortifikationsförvaltningen lagt framförslag om anskaffning av ett nytt övnings- och skjutfält för 1 2 vid Horssjönomkring norr om , anser att området ärlämpligt. Det bör dock enligt fastighetsnämnden kunna begränsas något i förhållandetill arméchefens förslag. och de berörda kommunerna hartillstyrkt att ett nytt skjutfält förläggs till det föreslagna området. Deberörda markägarna har däremot gjort vissa invändningar mot förslaget, 1propositionen förordar föredragande statsrådet (prop. 1978/79:5 s, 8-11) att I2 tillförs ett nytt övnings- och skjutfäll enligt fastighetsnämndens förslag.Området, som består av skogsmark, har en yta av 3 700 ha. Av dessa föreslås 3300 ha förvärvas med äganderätt. Återstoden, ca 400 ha, avses kunna förvärvaseller tillföras skjutfältet genom arrende. Endasttvå personer är bosatta inom området. Sju fritidshus måste flyttas eller lösasin. Bullerstörningen beräknas bli obetydlig. Värdefulla delar avnaturreservatet , som till en mindre del ligger inom detföreslagna fältets riskområde, har kunnat lämnas utanför fältet. Ensärskild delegation avses tillsättas för att genomföra markanskaffningen.Fortifikationsförvaltningen har beräknat kostnaderna för denna till 18 milj,kr. FÖU 1978/79:9 3 Så snart skjutverksamheten vid 1 2 har kunnatflyttas till del nya fältet bör regementets nuvarande skjulfält vid Örnäsenligt föredragande statsrådet återlämnas till domänverket. garnison omfattar , förutommilitärbefälhavaren i Västra militärområdet och vissa andra regionala m, fl,myndigheter, (P 4), Livregementets husarer (K 3), Götaträngregemente (T 2), pansartruppskolan (PS) och arméns underhållsskola (US),Enligt beslut av skall ytteriigare tre militära skolor flyttas tillSkövde, nämligen arméns kompaniofflcersskola (AKS), pansartruppernas kadett-och aspirant-skola (PKAS) och trängtruppernas kadett- och aspirantskola(TrängKAS), Vidare läggs utbildningen vid K 3 om till utbildning avjägarbataljon, vilket innebär viss utökning av värnpliklskontingenten m, m.Fullt utbyggd beräknas garnisonen ha 1 600 anställda, 450 elever i olikaskolor, 2 000 värnpliktiga i grundutbildning och 5 000 värnpliktiga som åriigengenomgår repetitionsutbildning. Garnisoneni förfogar f n, över kasern- och övningsområden om sammanlagt nära 3 200ha (därav ca 240 ha i ), Därutöver finns intill två skjutplatser,och Hene, Båda skjutplatserna ligger i anslutning till ,omfattar ca 60 ha och kan användas för skjutning genom att riskområdetvid skjutningarna, ca 470 ha, arrenderas, Hene omfattar ca 240 ha. Inte något avområdena uppfyller de krav som ställs på skjutfält för ett arméförband.Garnisonen förfogar också över Kråks skjutfält söder om , Dettaskjutfält omfattar ca 800 ha. Genom avtal mellan försvarets fastighetsnämnd ochSkövde kommun har ett område öster om garnisonsövningsfältet lagtsut som s, k, militärt intresseområde. Detta område innehåller högvärdigjordbruksmark. Påuppdrag av chefen för armén har miliiärbefälhavaren för Västra militärområdetutrett frågan om anskaffning av ett skjulfält för garnison.Militärbefälhavarens utredning visar att två alternativ, benämnda ochVreten, kan komma i fråga. Alternativet innebär att mark förvärvas ianslutning till garnisonens nuvarande skjutplats i , Totalt omfattardetta alternativ 2 450 ha, varav 30 ha utgör öppen åker, 1 700 ha skogsmark ochåterstoden impediment och övrig mark. Området är av riksintresse frånnaturvårds- och friluftssynpunkt. Alternativet Vreten innebär att man anskaffarett markområde som är beläget sydost om i direkt anslutningtill det befintliga garnisonsövningsfältet. Enligt utredning av iSkaraborgs län omfattar området 2 540 ha, varav 425 ha öppen åker, 1 800 haskogsmark och återstoden impediment m, m. Åkermarken och skogen är av godkvalitet. Båda områdena är enligt chefen för armén användbara som skjutfält.Han förordar alternativet Vreten med hänsyn till att det gränsar till detnuvarande garnisonsövningsfältet. FÖU 1978/79:9 4 innebär,framhåller han, värdefulla möjligheter att samutnyttja fälten när skjutning medskarp ammunition inte pågår. Fråganom skjutfält för garnison har på regeringens uppdrag närmare utretts avförsvarets fastighetsnämnd, I samband med utredningen har bl, a, länsstyrelseni , och kommun yttrat sig. På initiativav har militärbefälhavaren utarbetat ytterligare ett alternativsom utgör en modifiering av Vretenalter-nativet. Det nya alternativet harkallats Vreten mindre och innebär till skillnad från det ursprungliga förslagetatt skjutplatsen behålls i sin nuvarande omfattning somplutonsanfallsbana. Alternativet omfattar ett markområde av ca 1 900 ha, varav250 ha öppen åker, 1 450 ha skogsmark och återstoden impediment och övrig mark.Länsstyrelsen förordar med hänsyn till effekterna för i första hand jord- ochskogsbruksnäringarna alternativet , Alternativet Vreten mindre innebär,anser , ingen långsiktig lösning på markfrågorna och bör därförinte komma till stånd. Om alternativet inte kan läggas till grund förett nytt skjutfält förordar i andra hand alternativet Vreten,Beslutet i att förorda Bjärsjöalternativet fattades med åttaröster mot sju för Vretenalter-nativet, Skövdekommun anser i sitt yttrande att alternativet Vreten mindre inte kan utgöra enslutlig lösning på markbehovet för den nuvarande och beslutade militäraverksamheten. Beträffande de båda andra alternativen säger sig kommunen intekomma att motsätta sig något av dessa om vissa därmed sammanhängande frågor fåren tillfredsställande lösning. Mot beslutet avgavs vissa reservationer,anser att som militärt skjutfält torde kunna godtas i förstahand alternativet och i andra hand alternativet Vreten mindre underförutsättning att det inte blir aktuellt att utöka Vretendelen inom Falköpingskommun. anser att det från rent militär synpunkt finns stora fördelarmed att anlägga ett skjutfält vid Vreten, Dessa väger storaintrång för jord- och skogsbruket - inbegripet sysselsättningseffekterna - somen sådan lösning av skjutfältsfrågan skulle medföra. Nämnden gör därvid denbedömningen att intrånget för jord- och skogsbruksnäringarna är så betydandeatt det inte uppvägs av fördelarna från övningssynpunkt. Om endast dessaförhållanden vore avgörande skulle nämnden därför förorda , Nämnden föremellertid även in andra faktorer i bilden, såsom möjligheterna att genomföraen långsiktig och rationell samhällsplanering inom Skövderegionen, hänsynentill mycket värdefulla naturområden på Sydbillingen och till den militäratrafiken som till Vreten i huvudsak kan ske på interna vägar men till Bjärsjömåste belasta det allmänna vägnätet. Beaktas också sådana faktorer talar enligtfastighets-nämnden övervägande skäl för en lokalisering av skjutfältet tillVreten, Vid en bedömning av de båda Vreienalternativen finner fastighetsnämndenatt starka skäl synes tala för Vreten mindre, bl, a, med hänsyn till defördelar för FÖU 1978/79:9 5 jord-och skogsbruksnäringarna som detta har framför det större alternativet.Fastighetsnämnden förklarar i det sammanhanget att den inte delar de avlänsstyrelsen och kommun uttalade farhågorna för att alternativet Vretenmindre inte innebär någon långsiktig lösning av markbehovet för garnisonen. Tvåledamöter reserverade sig mot beslutet. De ansåg att övervägande skäl talar föralternativet . 1978/79:5 s. 28-34) delar försvarets fastighetsnämndsuppfattning att ett skjutfält inom området Vreten utifrån försvarets intressenvore att föredra framför ett skjutfält enligt Bjärsjöalternativet. Han fästerdärvid vikt bl. a. vid fastighetsnämndens uttalande att ett skjutfält ävenenligt alternativet Vreten mindre skulle innebära att ytteriigare mark av någonbetydande omfattning inte behövde tillföras garnisonen som kanöverblickas. Ett skjutfält enligt Bjärsjöalternativet anser han inte komma attinnebära samma garanti mot framtida markanspråk från försvarets sida. Mot ettskjutfält vid Vreten talar enligt statsrådet dock det betydande intrång förjord- och skogsbruket som det skulle innebära att anordna ett skjutfält där.Även om detta intrång i inte oväsentlig grad skulle begränsas om man valde detmindre alternativet, som fastighetsnämnden sätter främst, anser han sig inteutan stöd av och berörda kommuner och mot en stark lokal opinionkunna förorda att ett skjutfält anskaffas enligt något av de tvåVretenalternativen. Han föreslår därför att ett skjutfält för garnisonanskaffas enligt alternativet . haröverslagsmässigt beräknat kostnaderna för anskaffningen av ett skjutfält vidBjärsjö till 15 milj. kr. En särskild delegation föreslås tillsättas för attgenomföra markanskaffningen. 1propositionen räknar föredragande statsrådet med att skjutfältet skall i vissutsträckning kunna utnyttjas av allmänheten som frilufts- och strövområde. Hanframhåller dock att han inte anser det möjligt att gå naturvårdens ochfriluftslivets intressen i Bjärsjöområdet till mötes i högre grad än vad somgäller för försvarets övnings- och skjutfält i allmänhet. Ett samarbetsorganföreslås för medverkan vid utformningen av skötselplaner för skjutfältet. Elvapersoner är bosatta inom området. Bullerstörningarna beräknas kunna minskagenom ett noggrant studium av anfallsbanornas placering. Sammanfattningsvisbedöms de sociala konsekvenserna av att anordna ett skjutfält inomBjärsjöområdet bli av begränsad omfattning. Idet alternativ som förordas anser föredragande statsrådet det inte vara möjligtatt upphäva avtalet med kommun om intresseområdet öster och sydost omgarnisonen. Även Heneområdet anser han skall behållas av försvaret somnärövningsområde. Skjutningarna förutsätts upphöra inom området så snart detnya skjutfältet tas i bruk. 1* 1978/79. FÖU 1978/79:9 6 regementes (P 18) kasern- och motorområdeär beläget på slätt i södra delen av tätorten , där regementet idirekt anslutning till nämnda område disponerar ett övningsfält om ca 540 ha.Regementet disponerar för övningar även i viss utsträckning ca 640 hanärbelägen domänmark. Denna mark används också av övriga i Visby förlagdaförband, (A 7) och luftvärns-bataljon (Lv2). Vid nordöst om disponerar P 18 vidare ca 800 ha marksom är användbar för övningar. Slutligen används .\ 7:s ca 2 300 ha storaskjutfält vid sydväst om också av Lv 2 och P 18 i denutsträckning som det är möjligt med hänsyn till fältets egentliga användningsom artilleriskjutfält. Alltsedan P 18 utrustades med stridsvagnar harförbandet inte haft tillgång till övningsmark i tillräcklig utsträckning. Chefenför armén har lagt fram förslag att ett område om ca 700 ha vidMartille söder om P 18:s kasern- och övningsområde anskaffas sompansarövningsfält för förbandet. Sedanoktober 1971 har försvarets fastighetsnämnd utrett frågan om ett nyttpansarövningsfält för P 18, Nämnden har funnit att det vid sidan avMartilleområdet -av fastighetsnämnden reducerat till 570 ha -endast finns ettområde, benämnt Homa, på vilket det kan anläggas ett godtagbartpansarövningsfält, Homaområdet ligger söder om och omfattar 760 ha.Länsstyrelsen och kommunen motsätter sig bestämt att ett pansarövningsfältanordnas inom något av de båda områdena. Även berörda organisationer ochmarkägare m. fl. har kraftigt angripit planerna att använda områdena somövningsfält. 1978/79:5 s. 380) anser sig inte kunna lägga fram förslag omatt anordna ett pansarövningsfält som tillgodoser P 18:s behov. Dettaställningstagande har enligt hans mening följder för fredsorganisationen påGotland och på lång sikt även för krigsorganisationen. Eftersom någonförbättring av utbildningsbetingelserna för pansarförband på intebedöms kunna genomföras avser han föreslå regeringen att ge överbefälhavaren iuppdrag att se över organisation m. m. för utbildning av stridsvagnsförbandavsedda för och att komma in med därav föranledda förslag. 1977/78:534av () vari yrkas att beslutar att en utredningangående effektivt samutnyttjande av militära markresurser i västra genomförsinnan slutlig ställning tas till frågan om nytt skjutfält för garnison. 1978/79:8av () vari yrkas att med avslag på FÖU 1978/79:9 7 propositionenshemställan vad avser plats för skjutplats för garnison beslutar medgeatt nytt skjutfält anskaffas enligt alternativet Vreten. 1978/79:9av () vari yrkas 1. att beslutar att avslå propositionen1978/79:5 i den del den avser anskaffande av nytt skjutfält för Skövdegarnison, 2. att frågorna om det framtida markbehovet för Skövdegarnison och samutnyttjandet av skjutfält utreds i enlighet med vad som anförtsi motionen. 1978/79:10av m. fl. (s) vari yrkas 1. attriksdagen medger - med avslag på propositionen i denna del - att ett nytt skjutfält för garnison anskaffas i enlighet med vad som anges i motionen, dvs. alternativet Vreten mindre, 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om ersättningsmark vid anskaffning av nytt övnings- och skjutfält för och nytt skjutfält för garnison. 1978/79:12av m. fl. (c) vari yrkas 1. att uttalaratt den föreslagna lösningenav skjutfältsfrågan för Skövdegarnisonen, , skall tillgodosebehovet för överskådlig framtid och att därför det s. k. militäraintresseområdet, öster och sydost om garnisonsövningsfältet, bör utgå somsådant, 2. att uttalar att Heneskjutfältet på siktbör frigöras för användning. 1978/79:13av () och () vari yrkas att hosregeringen begär att motionen överiämnas till överbefälhavaren för beaktandevid den i propositionen 1978/79:5 angivna översyn av organisationen m. m. förutbildning av stridsvagnsförband avsedda för . 1978/79:14av Las m. fl. 1. att hos regeringen hemställer om att enutredning tillsätts med uppgift att inventera och samordna försvaretsmarkinnehav och markanspråk samt göra en översyn av försvarets fastighetsnämndsorganisation och ledning, 2. att i avvaktan på utredningsförslagetavslår propositionen 1978/79:5. Försvarsmaktensmarkinnehav m. m. Försvarsmakten förfogar totalt över ca 400 000 hamark. Detta utgör av landets yta. Det största sammanhängande markområdet- 165 0(X) ha - utgörs av ett robotskjutfält vid i . 13 000 haanvänds för befästningar. Återstoden - ca 216 000 ha eller 0,5 96 av landetsyta - tas mera FÖU 1978/79:9 8 direkti anspråk för utbildning av de värnpliktiga. Huvuddelen av övningsmarken - ca138 000 ha - ägs av försvaret. Det bokförda värdet uppgick till 415milj. Det verkliga värdet beräknas vara dubbelt så stort. 67 000 ha avövningsmarken tillhör domänverket medan 10 500 ha arrenderas. Detframtida behovet av mark för marinen och flygvapnet bedöms i stort varatillgodosett. Arméförbandens markbehov fram 2 000 har översiktligtklariagts av försvarets fredsorganisationsutredning (FFU). 1 sitt slutbetänkandedel 2: Armén och del av marinen (Ds Fö 1977:3) bedömer utredningen att det behöver göras större markanskaffningar på sex platser i landet.Det gäller - förutom nu aktuella anskaffningar - ett nytt skjutfält förHallands regemente (116), ett nytt övnings- och skjutområde för Lapplandsjägarregemente (122) i samt utökning av artilleriskjutfälten för Wendesartilleriregemente (A 3) och (A 6) i Skillingarydsamt för Bodens artilleriregemente (A 8). Inomregeringen svarar försvarsministern för ärenden som rör det militära försvaretsoch civilförsvarets mark. Under försvarsdepartementet lyder försvaretsfastighetsnämnd, som är regeringens rådgivande organ när det gällerkomplicerade markfrågor i samband med bl. a. markanskaffning förförsvarsmaktens behov. Den har f n. 10 ledamöter.Tre av dem är riksdagsledamöter. Övriga ledamöter är tjänstemän på byråchefs-eller avdelningschefsnivån från såväl civila som militära centrala myndighetermed uppgifter angående markfrågor, naturvård, samhällsplanering m. m. finns knutna ett antal experter. Ordförande i nämnden är f n. f d.landshövdingen . Imotionen 1978/79:14 (vpk) yrkas att man tillsätter en utredning med uppgift attinventera och samordna försvarets markinnehav och markanspråk samt göra enöversyn av försvarets fastighetsnämnds organisation och ledning. Motionärernayrkar att propositionen 1978/79:5 avslås i avvaktan på utredningsförslaget. Utskottethar i det föregående kort redogjort för försvarets nuvarande markinnehav ochdet behov av ytteriigare mark som FFU har bedömt föreligga fram 2 000.I det sammanhanget har utskottet också berört försvarets fastighetsnämndsorganisation. Utskottet anser att det inte finns behov av särskild utredningför att inventera och samordna försvarets markinnehav och markanspråk.Försvarets fastighetsnämnds organisation och ledning är inte heller i behov avöversyn. Den har genom sin sammansättning en god politisk förankring och braöverblick för de frågor som nämnden har att behandla. Motionen 1978/79:14 bördärför avslås. Nyttövnings- och skjutjdll för (I 2) Utbildningsbetingelserna vid I 2 är f n. intetillfredsställande på grund av brist på mark. Detta har bl. a. konstaterats avFFU. Det är därför enligt utskottets mening angeläget att förbandet tillförsett nytt övnings- och FÖU 1978/79:9 9 skjutfält.I propositionen liksom av försvarets fastighetsnämnd förordas att ett nyttsådant fält anordnas vid norr om . De militäramyndigheterna, och berörda kommuner har inte haft någraerinringar mot detta. Utskottet delar föredragande statsrådets uppfattning attdet blir förhållandevis små olägenheter med att föriägga ett övnings- ochskjutfält till det föreslagna området. Uppkommande problem bör kunna få engodtagbar lösning genom de åtgärder som föreslås i propositionen. Utskottettillstyrker därför att bifaller regeringens förslag i denna del. En omfattande militär fredsverksamhet är samladtill . har beslutat om ytterligare utökning av garnisonen. Ditskall sålunda förläggas AKS och PKAS (prop. 1973:135, FöU 1973:26, rskr.1973:382) och TrängKAS (prop. 1974:135, FöU 1974:34, rskr 1974:392). Enförutsättning för dessa beslut var bl. a. att garnisonen får ett nyttskjutfält. Behovet av ytteriigare mark för garnisonen har starkt understrukitsav FFU. kommun och i har också uttalat sinvilja att medverka till att skjutfältsfrågan blir löst. Även utskottet anserdet vara angeläget att garnisonens behov av ytteriigare mark blir tillgodosett. Ipropositionen presenteras tre alternativ för ett nytt skjutfält för garnisonen(jfr karta s. 29). Det ena alternativet, , avser förvärv av ett område ianslutning till den nuvarande skjutplatsen vid . Området är 2 450 ha stort varav 30 ha återmark. Det ligger på SödraBillingen och berör mark som är av intresse från naturvårdssynpunkt. Det andraalternativet innebär att skjutfältet anläggs sydost om i direktanslutning till garnisonens övningsfält. Det område som berörs av dettaalternativ omfattar 2 540 ha, varav 425 ha utgörs av . Det tredjealternativet, Vreten mindre, är en modifiering av det störreVretenalternativet. Alternativet Vreten mindre omfattar 1 900 ha. Av dessautgör 250 ha . Båda Vretenalternativen berör områden som är av värdefrån skogs- och jordbrukssynpunkter, Vreten mindre dock i mindre grad än detstörre Vretenalternativet. kommun har uttalat att genom alternativetVreten mindre kommer garnisonens markbehov inte att kunna tillgodoses.Mot de andra båda alternativen har kommunen förklarat sig inte ha någon erinranunder vissa angivna förutsättningar. har anfört att i förstahand alternativet bör komma i fråga som militärt skjutfält. I andrahand godtar kommunen alternativet Vreten mindre under förutsättning att det inteblir aktuellt att utvidga Vretendelen inom . iSkaraborgs län har förordat alternativet och i andra hand godtagitVretenalternativet. har föreslagit attskjutfältsfrågan löses enligt alternativet Vreten mindre. I propositionen förordarföredragande statsrådet att ett skjutfält för FÖU 1978/79:9 10 garnisonanskaffas enligt Bjärsjöalternativet. Han anser att ett skjutfält inom områdetVreten utifrån försvarets intressen vore att föredra framför ett skjutfältenligt Bjärsjöalternativet. Mot skjutfält vid Vreten talar enligt hansuppfattning dock det betydande intrång för jord- och skogsbruket som det skulleinnebära att anordna ett skjutfält där. Även om detta intrång i inte oväsentliggrad skulle begränsas om man valde alternativet Vreten mindre anser han siginte utan stöd av och berörda kommuner och mot en stark lokalopinion kunna förorda att ett skjutfält anskaffas enligt något av de tvåVretenalternativen. Sedanpropositionen förelagts har militärbefälhavaren för Västramilitärområdet och kommun träffat en principöverenskommelse underförutsättning att ett nytt skjutfält lokaliseras till Vreten enligt alternativetVreten mindre. Överenskommelsen innebär bl. a. att militär verksamhet på Heneövningsområde upphör senast då det nya skjutfältet kan tas ibruk samt att Heneområdet därefter får förvärvas av kommunen.