bet · G201TU18 · 1978-12-31 00:00:00 — Bl.a. kan en översyn behöva aktualiseras i anslutning till förslag om framtidasvenska avgasreningskrav som kan komma atl läggas fram avbilavgaskommiitén (Jo 1977:08). Denspecifika medelförbrukningen hos personbilar av modell har med hänsyntagen till antalet försålda fordon beräknats lill0,per mil enligt den mätmetod som används för konsumentverketsbränsledeklaration. bilmodeller har föredraganden med hänsyn lillden förväntade tekniska utvecklingen och efter diskussion med företrädare förbilbranschen bedömt att den specifika medelförbrukningen för den totala nybilsförsäljningeni kommeratt vara ca per mil. Vid en lämplig tidpunktdärefter bör systemet med rekommenderade förbrukningstal kunna träda i kraft.Föredraganden anser att det är realistiskt att räkna med att den genomsnittligabränsleförbrukningen i nybilsförsäljningen successivt skall kunna minskas till0,per mil . För 1980-ialets mitt bör målet vara ca 0,85 literper mil. Med utgångspunkt i dessa värden anses att det bör vara möjligt attuppnå det mål för energibesparing inom transportsektorn som tidigare angetts -en minskning jämfört med den beräknade förbrukningen . Föredragandenföreslår således att regeringen följer utvecklingen av den specifikabränsleförbrukningen i nybilsförsäljningen . Om det visarsig alt systemet med rekommendationer inte leder till atl deangivna målsättningarna uppfylls anser föredraganden att det finns skäl attåterkomma med förslag om kompletterande åtgärder. a. kan det då finnasanledning atl närmare överväga att införa tvingande bestämmelser. Enkompletterande åtgärd som i propositionen anges kunna bli aktuell är att ienlighet med förslag överväga att införa en bilskatt somstarkare än premierar lätta, bensinsnåla fordon. Remissinstanserna har iallmänhet tillstyrkt eller lämnat förslaget ulan erinran. Föredraganden påpekaratl hon erfarit att chefen för budgetdeparlementet avser att lägga fram förslagom atl ge vägtrafikskatteutredningen (B 1977:05) i uppdrag att i sitt fortsattaarbete närmare utreda frågan om en differentiering av bilskatten till förmånför bränsleeffektiva fordon. Vidarediskuteras i propositionen användning och utvecklig av alternativa drivmedeloch drivkällor. Föratt minska transportsektorns stora oljeberoende framhållerföredraganden angelägenheten av all skapa förutsättningarför användning av bränslen som produceras ur andra råvaror än olja. Syntetisktframställda drivmedel, i första hand troligen metanol men kanske också etanoleller syntetiska kolväten, blir därvid av stort energipoliliski intresse. Delär angeläget all få till stånd förhållandevis omfattandeprov med syntetbränsledrift i olika former. F. n. utgår skatt med samma beloppper liter för bensin och metanol för motordrift. Enligt föredraganden avserchefen för budetdeparlementet att senare föreslå all skallen på metanol sättsned i syfte att underiätta prov med metanoldrift. Överiäggningar pågår för atlgenom utnyttjande av något eller några statliga verks bilparker dels söka skapaytteriigare möjlighet att genomföra driftprov, dels få underlag för ökadanvändning av främst metanol och därigenom successivt kunna bygga upp enmarknad för syntetiska drivmedel. Vissa möjligheter bör t. ex. finnas attanvända syntetiska bränslen i begränsade fordonsparker, t. ex. taxi-, buss- ochdistribulionstrafik i någon eller några tätorter. Rentallmänt är det enligt föredraganden önskvärt att biltillverkarna så snart sommöjligt utrustar nya bilar för användning av alternativa bränslen, t. ex.metanol eller meianolinblandning. Det system med riktlinjer för specifikbränsleförbrukning som tidigare förordats bör utformas så att en dylik utvecklinginte hindras. Föratt påskynda utvecklingen av flerbränsle-motorer föreslagit att särskilda normer införs. 1 detta sammanhangerinrar föredraganden om att chefen för har tillkallaten särskild arbetsgrupp med uppdrag att lägga fram förslag tillföreskrifter om att nytillkommande bilar skall vara konstruerade så att de utanrisk för skador på motor och bränslesystem kan drivas med såväl ett blyfrittbränsle som elt bränsle som kan innehålla metanol eller annan alkohol. Chefenför kommer vidare att föreslå regeringen att gebilavgaskommiitén tilläggsdirektiv som innebär atl kommittén skall lägga framförslag till åtgärder som i ett något längretidsperspektiv behövs för att genomföra en total övergång till blyfrittmotorbränsle. förslag när del gäller drivmedel och drivkällor hör ävenatl utvecklingen av kommersiella fierbränslemotorer av typerna gasturbin ochStirling bör stimuleras. Den framlida utvecklingen av dessa motortyper blir ihög grad beroende dels på resultatet av utvecklingsarbetet med keramiskamaterial, dels på kostnaderna för forskning, produktionsförberedelser,uppbyggnad av infrastruktur avseende service och underhåll, drivmedel ochdrivmedelsdistribution. Medhänsyn lill att del redan pågår ett omfattande internationellt forsknings- ochutvecklingsarbete när det gäller nya drivsystem har föredraganden inte funnitskäl att överväga ytterligare insatser för atl påskynda utvecklingen. Denärmaste årens forskning och utveckling får utvisa behovet av sådana insatser. Föredragandenbehandlar härefter frågan om användning av elbilar. Därvid anförs bl. a. altdet i dagens läge är svårt att mer bestämt uttala sig om framtidamarknadsandelar etc. för elfordon. I ett första skede är enligt föredragandensbedömning elbilens marknad koncentrerad till vissa typer av transporter, t. ex.vissa distributions- och servicetransporier. Enligtföredraganden är det mot bakgrund av elbilens positiva egenskaper i olikaavseenden angeläget att en fortsatt utveckling stimuleras. Ett problem ärbatlerivikten, som med nuvarande fordonsskattesystem medför en förhållandevishög skattebelastning för eldrivna fordon. Ett annat problem är att elbilarenligt nuvarande skatteregler belastas av kilometerskatt. För att stimuleraintresset för användning av elbilar bland förelag och organisationer anserföredraganden att det kan finnas skäl att närmare överväga skattekonstruktionenför elfordon. Det framhålls i sammanhanget att chefen för budgetdepartementetavser atl lägga fram förslag om atl ge vägtrafikskatteutredningen i uppdragatt utreda denna fråga. Förbussen anges elmotordriften vara ett miljövänligl alternativ. Allmäntkonstateras atl intresset för trådbussar har ökat , vilket är enföljd av främst miljöfrågornas men även energifrågornas ökande betydelse. Defördelar som står att vinna i dessa avseenden måste enligt föredraganden dockvägas mot bl. a. de stora investeringskostnader för kontaktledning,omformarstationer etc. som krävs för ett trådbussnäl. Härtill kommer att entrådbuss är dyrare i inköp än en dieseldriven buss. Vidare måste man ta hänsyntill atl trådbussen i första hand är ett alternativ i större tätorter med ettstort antal busslinjer som - utan att detta minskar servicen för de kringboende- kan föras samman i särskilda trådbussgator. Isammanhanget erinras om den snabba tekniska utveckling som f n. pågår när delgäller bussar och motorer för bussar och som kan komma atl erbjuda alternativsom från miljö- och energisynpunkt är likvärdiga med trådbussen. Föredraganden anför atlhon följer utvecklingen på det här området med 1 avvaktan på resultat från den fortsatta forsknings- ochutvecklingsverksamheten på bussområdet är hon emellertid f. n, inte beredd att- såsom föreslagit - tillsätta en särskild utredning omtrådbussar. Isamband med energihushållningen diskuteras i propositionen också vissa åtgärderinom godstransportområdet. Satsningenpå järnvägen som ett konkurrenskraftigt transportmedel utgör enligtföredraganden en viktig del av såväl trafikpolitiken som energipolitiken. Vadgällergodstransporterna erinras om förslaget all SJ skall införa en linjetariffför att underiätta kombinerade transporter. Närdel gäller sjöfarten framhålls del som önskvärt atl denna tar en större del avtransportarbetet. Fördetta talar inte bara energiskäl utan också miljö-ochtrafiksäkerhetsskäl. Kanalsjöfarien torde med undanlag för ochSödertälje kanal, som bl. a. av näringsgeografiska och transporieko-nomiskaskäl bedömts ha möjligheter att erbjuda en konkurrenskraftig sjöfart, inte hanågra utvecklingsmöjligheter från godstransportförsörjnings-synpunkt. Föratt dämpa energiförbrukningen inom lastbilstrafiken har energikommissionenföreslagit att särskilda åtgärder initieras. En lämplig åtgärd enligtföredraganden är den typ av frivilligt sparprogram, baserat på samarbete mellanolika intressegrupper, som expertgrupp förenergihushållning förordat. Erfarenheter från liknande åtgärder finns från USAdär ett sparprogram genomförs i samarbete mellan näringsliv och regering.Erfarenheterna tyder på att man lyckats åstadkomma betydandebränslebesparingar. Ettliknande program baserat på samarbete mellan i första hand staten,fordonstillverkare, åkerinäring saml vissa speditionsföretag bör enligt föredragandenkunna genomföras i . förekommer samarbete i vissutsträckning bl. a. mellan Svenska åkeri förbundet. Svenska transportarbetareförbundetoch bilindustrin. Inomramen för ett bränslesparprogram bör lämplig statlig myndighet ha ansvaret förprogrammets genomförande. I uppgifterna bör ingå atl samordna sparprogrammetmed de krav som kan komma alt ställas när det gäller bl. a. utsläpp av vissaluftföroreningar. Fordonstillverkarnas uppgift bör i första hand vara atlutveckla och marknadsföra bränsleeffekliva produkter, genomföra ochkontinuerligt rapportera all testverksamhet inom bränsleområdet saml all i sinproduktinformation, sin reklam och sina utbildningsprogram lägga specielltonvikt på information kring bränslebesparingar. Transportföretagen bör bl. a.rapportera resultaten av användandet av olika bränslebe-sparande komponenter,utveckla och genomföra utbildningsprogram för yrkesförarna etc. Tillbranschorganistionernas uppgifter hör bl. a. att se lill att information samlasin och att distribution av densamma samordnas och genomförs på ett sådant sättatt samtliga deltagare får tillgång till informationen. Ett sparprogram av här nämnd typ bör enligtföredraganden ha stora fördelar bl. a. genom att del säkerställer attresultaten från den tekniska utvecklingen tas lill vara. Genom attsparprogrammet genomförs på frivillig väg erhålls dessutom den flexibilitet sombehövs för att nå så stora besparingar som möjligt med hänsyn till olikheter ifordonens driftförhållanden etc. Motdenna bakgrund föreslår föredraganden att ett energisparprogram genomförs inomlastbilstrafiken i enlighet med de principer som har angivits. Del föreslagnatransportrådet bör svara för programmets genomförande. Det bör ankomma påtransportrådet att i samråd med inblandade parter utarbeta förslag till programsom godkänns av regeringen. kostnader för genomförande avbesparingsprogrammet har av föredraganden beräknats till . Härtill kommer kostnader för information etc. vilka får täckas genom demedel som beräknats för energisparkommittén. Övervägandena i propositionen rörandeenergihushållningen inom transportsektorn stämmer väl överens med utskottetsuppfattning i frågan. I likhet med föredraganden anser utskotlet all del ärnödvändigt alt åtgärder vidtas som leder till en effektivare energianvändningoch ett minskat oljeberoende inom transportområdet. Vid utformningen avtrafikpolitiken måste energifrågorna tillmätas stor betydelse. Utskottetanser att del urenergihushållningssynpunkl är av övergripande intresse attminska personbilarnas drivmedelsförbrukning. Det är också nödvändigt att sådanaåtgärder vidtas som bidrar till en kollektivtrafik som utgör ett attraktivtalternativ till personbilsresorna. Som föredraganden har framhållit krävs idessa hänseenden bl. a. förbättrad planering av trafiken, investeringar irullande materiel, fasta anläggningar samt insatser för drift av trafiken.Föratt åstadkomma ett ökat resande med kollektiva trafikmedel är det också avväsentlig betydelse att kollektivtrafiken ges god framkomlighet genom bl. a.särskilda bussleder och reserverade körfiili. Dessutom blir del oundvikligt altpersonbilismen i tätorterna blir föremål för restriktioner av olika slag. Utvecklingenav syntetbränsledrift och nya drivsystem bör stimuleras ytteriigare för att såsnart som möjligt få till stånd lösningar som innebär minskat oljeberoende ochbättre energihushållning i allmänhet. exempel på sådant utvecklingsarbetesom enligt utskottets mening bör stödjas är framställning av metanol med hjälpav inhemska bränslen. Det är angeläget atl delta utvecklingsarbete bedrivs medstörsta skyndsamhet. Utskottetansluter sig till vad föredraganden i propositionen har anfört i fråga omgenomförandel av hushållningsprogrammet. Utskottet vill emellertid understrykaviklen av att systemet med rekommenderade förbrukningstal utformas underhänsynstagande lill de utvecklingsmöjligheter som ärrealistiska för bilindustrin. Mot bakgrund av vad som anförts i propositionen- vars förslag i denna del i huvudsak grundar sig på energikommissionensbetänkande - anser sig utskotlet inte kunna tillstyrka vad som i motionen1978/79:2259 yrkats rörande kompletterande utredningar och förslag tillytterligare energibesparande åtgärder inom transportsektorn. I motionen 1978/79:2379 (punkten 11) begärs atlriksdagen ger regeringen lill känna vad som anförs i motionen beträffanderiktlinjer för energihushållning inom transportsektorn. I denna motionframförs uppfattningen alt det inte - på sätt som anförs i propositionen - ärtillräckligt med en frivillig ekonomitrimning av begagnade bilar ulan alt dettaborde ingå i den åriiga bilprovningen.I motionen 1978/79:2397 (punkten 33)begärs alt ger regeringen till känna vad i motionen anförts om altförbättra bilarnas bränsleekonomi. Motionärerna anför bl. a. atlansträngningarna för atl förbättra bränsleekonomin bör öka. Detta kan enligtmotionärerna ske genom all bilarna energibesikiigas i samband med den ordinariebesiktningen. Utskottetdelar den uppfattning som kommer till uttryck i motionerna om vikten av altbilarnas bränsleekonomi förbättras. Stora energivinster torde kunna uppnås omstörre uppmärksamhet, inte minst från bilägarnas sida, ägnades frågan ombilarnas bränsleförbrukning. Enligt vad utskottet erfarit pågår inom energisparkommitténarbete som rör frågan om möjligheterna till utvidgning av den årligakontrollbesiktningen till atl omfatta en särskild kontroll av de system sompåverkar fordonens bränsleförbrukning. Medhänvisning lill det pågående arbetet med den fråga som har tagits upp imotionerna finner utskottet dessa i berörda delar f n. inte böra föranledanågon åtgärd. Utskottet förutsätter emellertid att energisparkommitténbedriver arbetet i sådan takt atl resultatet kan redovisas inom en snarframlid. I motionen 1978/79:2397(punklen 34) begärs altriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omskatt på eldrivna bussar. Motionärerna anför bl. a. att den i propositionenaviserade översynen av skattekonstrukiionen för elfordon bör komma tillstånd och att det i del sammanhanget också bör utarbetas förslag i syfte attstimulera kommunerna atl gå över till elbussar genom att jämställa dem ibeskattningshänseende med spårväg och tunnelbana. Ipropositionen upplyses om att chefen för budgeidepartemeniet avseratt föreslåatt vägtrafikskatteutredningen får i uppdrag atl utreda frågan omskattekonstrukiionen för elfordon. Uiskouet förutsätter att utredningsuppdragetskyndsamt kommer lill stånd och att del kommer att avse även elbussar. Motbakgrund av vad i propositionen anförts och med hänvisning till vad utskottetnu uttalat synes syftet med motionen i denna del vara tillgodosett, varförnågon särskild åtgärd med anledning av motionsyrkandet inte kananses erforderlig. 10Forskning och utveckling (Utskottet s. 130) 10.1 Förslagen i propositionen I propositionen hänvisas lill de\ forsknings- ochutvecklingsarbete (FoU) som pågår i och utomlands på olika områden.Enligt föredraganden är det väsentligt all FoU-verksamhelen på transportområdetutvecklas ytteriigare. En angelägen uppgift anses vara all höja kunskapsnivånbeträffande möjligheterna att avhjälpa de brister i transportförsörjningen somf n. finns bl. a. när det gäller den kollektiva trafikförsörjningen och i frågaom vissa grupper i samhället - t. ex. de handikappade. Ett annat angelägelFoU-område gäller enligt föredraganden begränsning av trafikens negativaeffekter. Det gäller trafikolyckor, luftföroreningar, energiförbrukning, bulleroch trängsel. Kunskaperna anses f n. vara bristfälliga vad gäller kostnadernaför och effekterna av olika åtgärder och kombinationer av åtgärder. Vidarebehövs enligt föredraganden ökade kunskaper om de tekniska utvecklingsmöjligheternaför olika transportmedel. ÖkadFoU-verksamhet anser föredraganden vidare vara angelägen när det gäller attbelysa transportsystemets betydelse för alt uppnå vissa övergripande mål - t.ex. inom regionalpolitiken. har i FoU-insatser i ökadutsträckning ägnats persontransporternas betydelse för den regionalautvecklingen. Det finns enligt föredraganden anledning att uppmärksamma ävengodstransporternas betydelse i detta avseende. Vidareframhålls att transporternas effektivitet kan förbättras på olika sätt, t. ex.genom ökad samordning mellan olika transportmedel. Här föreligger enligtföredraganden behov av ytteriigare FoU-insatser för att klariägga vilka typerav integrerade transportsystem som är lämpliga all utveckla. Väsentligt ärhärvid terminalsystemets utformning, t. ex. vad avser lokalisering,hanteringsulruslning och organisation. 1propositionen behandlas framför allt tvä områden inom vilka särskildainsalseranses vara motiverade. Det gäller bl. a. tätortstrafiken, vilken som enföljd av de senaste årens kraftiga expansion av personbilstrafiken medförtnegativa effekter vad avser miljö, trafiksäkerhet, energiförbrukning etc. Motdenna bakgrund anser föredraganden det vara angeläget alt betingelserna för denkollektiva tätortstrafiken förbättras. Ett annat angelägel område gäller enligtföredraganden anpassningen av de kollektiva färdmedlen lill de handikappadesbehov. Närdet gäller kollektivtrafiken I tätort hänvisar föredraganden till kolleklivtrafikutredningens(KOLT) överväganden. Utredningen pekar på behovet av att den fortsattaFoU-verksamheten inriktas på projekt som inte enbart registrerar förhållandeninom transportområdet utan även förklarar dem och beskriver deras konsekvenser.Brister i det kollektiva transportsystemet och effekterna härav bör studerasenligt utredningen. KOLT förordar vidare en intensifierad forskning ochutveckling av metoder och hjälpmedel som möjliggör beskrivningen av nuläge ochalternativa bebyggelseplaners och På det tekniska området förordar KOLT en satsning påFoU- och provdriftsverksamhet som rör trafikledning och kommunikation mellanfordon och trafikledare. Uppmärksamhet bör enligt KOLT vidare ägnas åtutveckling av hjälpmedel för information lill trafikanterna, förbättringar avfordonens av- och påstigningsanordningar och utformningen av betalningssystem.KOLT anser det också angeläget att det mer långsiktiga FoU-arbete som bedrivs iolika delar av världen i fråga om utveckling av fordon för kollektivtrafikföljs med stor uppmärksamhet. Föredragandenförklarar sig i huvudsak dela KOLT:s uppfattning beträffande den önskvärdainriktningen av fortsatta FoU-insatser på tätortstrafikens område.Föredraganden erinrar i sammanhanget om alt flera av de FoU-områden som KOLThar angett i väsentliga delar redan blivit föremål för tillämpad forskning, bl.a. genom transportforskningsdelegaiionens (TFD) försorg. Föredragandenhänvisar till att regeringen i propositionen 1978/79:100 bil. 17 föreslagitförstärkning av bidraget till STU varigenom programmet kollektiva transporterflr en resursökning med ca 2 milj. kr. Genomfördaoch pågående FoU-projekt är enligt föredraganden av stor betydelse som underiagför den forlsaua planeringen och utbyggnaden av den kollektiva tätortstrafiken.Ytteriigare insatser anses emellertid motiverade. Därför föreslås att 3,5 milj.kr. anslås för ökad FoU-verksamhet på detta område. Medlen bör enligtföredraganden dels användas för framför allt probleminriktad forskning ochmetodutveckling, dels för försöksverksamhet med nya irafikformer. Enligtföredraganden bör huvuddelen av de föreslagna medlen administreras av TFD. Ipropositionen anförs vidare att statens väg- och trafikinsiitui (VTI) i desenaste årens anslagsframställningar framhållit behovet av medel för atl kunnabedriva en viss grundforskning på kollektivtrafikområdet. Föredraganden delarinstitutets uppfattning att detta är en angelägen uppgift. Mot denna bakgrundförordas atl institutet erhåller särskilda medel för utökad FoU-verksamhet inomkolleklivtrafikområdet. Avdel totala anslaget för forskning och utveckling på kolleklivtrafikområdet på3,5 milj. kr. bör mot bakgrund av detta 2,5 milj. kr. anslås till TFD och 1,0milj. Närdet gäller frågor rörande handikappanpassad kollektivtrafik anser föredragandenatl de handikappanpassningsåtgärder som av bl. a. tekniska skäl inte är möjligaatl genomföra f n., i enlighet med förslag, bör bli föremålför en intensifierad forskning och utveckling. Föredraganden föreslår au 1,5milj. anvisas för utökat forsknings- och utvecklingsarbete inomhandikappområdet. I likhet med vad som har föreslagils avseende medlen inomkolleklivtrafikområdet bör enligt föredraganden forskningsmedlen inomhandikappområdet adrninistreras av TFD. 1 propositionen behandlarföredraganden också VTl:s verksamhet med utgångspunkti den utredning som har gjorts rörande institutet. I anslutning lillredovisningen av utredningens överväganden och sina egna ställningstagandenframhåller föredraganden bl. a. att VTI - för au institutet på ett effektivtsätt skall kunna svara mot samhällets förändrade krav på FoU-verksamhet -behöver utrymme för offensiva FoU-satsningar. Som exempel på områden, där VTIbör kunna få större betydelse, nämner föredraganden drift och underhåll avvägar, trafiksäkerhet, energiförbrukning, kollektivtrafik samt anpassning avde kollektiva färdmedlen till de handikappades behov. GenomVTI:s ställning som ett forskningsorgan med bred kompetens inom väg-, trafik-och trafiksäkerhelsområdet anser föredraganden det vara väsentligt attinstitutets resurser tas till vara i ökad utsträckning. Samma förhållandegäller även FoU-aktiviteter för anpassning av trafiken till de handikappadesbehov. När det gäller VTI:s verksamhetsinriktning framhåller föredraganden altinstitutets verksamhet bör koncentreras mot sådana FoU-områden där VTI hareller kan bygga upp unik kompetens och där det finns ett FoU-behov.Inriktningen av verksamheten bör ske i nära samarbete med institutetsviktigaste intressenter. Föredragandenanser att VTI:s ställning som elt fristående forskningsinstitut börbibehållas. För detta talar bl. a. de särskilda organisatoriska ochadministrativa förutsättningar som gäller inom väg- och trafikområdet med enrad olika huvudmän och intressenter. Grundtanken vid institutets bildande om ensamordnad iransportforskning bör därför fortfarande vara gällande. Dettanödvändiggör enligt föredraganden en nära samverkan med andra verk ochmyndigheter vid planering av forsknings- och utvecklingsarbete. VTIfinansieras dels direkt med statliga medel, dels med uppdragsmedel. Ipropositionen framhålls atl uppdragsverksamheten är av stort värde förinstitutet. Genom denna flr man en angelägen koppling av forskningen tillavnämarnas behov. Det finns dock forskningsbehov som inte kan täckas på detta sätt.Detta gäller enligt propositionen bl. a. på de områden som företräds av mindreresursstarka intressenter samt FoU-behov som är av mer långsiktig karaktär.Enligt propositionen bör därför institutets finansieringsprincip bibehållas. Ipropositionen diskuteras också frågan om en ökning av det statligabidragsanslaget till VTI. Föredragandens ställningstagande utmynnar i alt enstörre ökning av anslaget inte är realistisk i nuvarande ekonomiska situation.Inom de ramar som ställs lill förfogande måste en stark prioritering avFoU-insatserna ske mot de mest angelägna områdena.