bet · G201SoU11 · 1978-12-31 00:00:00 — med anledning avmotioner om vissa arbetsmiljöfrågor 1molionen 1977/78:726 av m, fl, (vpk) föreslås 1, alt hos regeringenhemställer om åtgärder för atl arbetarskyddsstyrelsens skyddsanvisningar ochlokala skyddsanvisningar översätts lill de vanligaste sex invandrarspråken, 2, att utlalar attkoslnaderna härför bör beslridas med medel ur arbeiarskyddsfonden. 1 molionen 1977/78:728 av m. fl. (vpk)föreslås, såvitt härar i fråga (yrkandel 1), atl hos regeringenhemställer om en översyn av arbetarskyddsfondens hittillsvarande verksamhel,speciellt avseende de långsiktiga effekterna på arbetsmiljöforskningen inomSverige och i relation till fondens direktiv. Yrkandet2 i molionen har behandlats av utskottet i betänkandet SoU 1977/78:27. I molionen 1977/78:870 av m. (vpk) föreslås all hos regeringen hemställer om förslag som innebär 1. all de fackligarepresentanterna inom arbetarskyddsstyrelsen och yrkesinspekiionsnämndernabesätter tre fjärdedelar av styrelse- och nämnd-posterna, 2. att arbetet med gränsvärdeslislanbör bedrivas med största möjliga skyndsamhel och ulan vidare förhalningar. I molionen 1977/78:896 av m. fl. (vpk)hemslälls alt i enlighel med vad som sägs i molionen 1977/78:895beslutar alt tystnadsplikten i arbetsmiljölagen (1977:1160) avskaffas den 1juli 1978 genom atl 7 kap. 13 § utgår saml atl i konsekvens med detta även 8kap. 3 § utgår. Molionen 1977/78:895 harhänvisats till arbetsmarknadsutskottet. Översättningav skyddsanvisningar m. m. I propositionen 1976/77:149 om arbetsmiljölag m. m.diskuterades utförligt bl. a. hur invandrarnas behov av information skullebäst tillgodoses. Föredragande statsrådet anförde (s. 347 fO. Arbetstagare som har invandrat lill harsärskilt under det senaste årtiondet blivit ett viktigt inslag på mångaarbetsplatser. Invandrade arbetstagares fördelning inom olika branscher kaninte anges i exakta termer. Del är dock känt atl invandrare i liksom iandra länder i stor utsträckning 1 1978/79. SoU 1978/79:11 2 hamnari sådana arbeten och på sådana arbetsplatser som inte är attraktiva för deninhemska befolkningen. Det är också tydligt att det finns en viss koncentrationav utländska medborgare lill arbetsplatser med utpräglade arbetsmiljöproblem. Jaghar i avsnitt 20.4.3 förordat en bestämmelse som slår fast alt arbetsgivaren ärskyldig all ta hänsyn till den enskilde arbetslagarens särskildaförutsättningar för arbetet. har framhållits alt bestämmelsen bl. a.innebär atl arbetet skall anpassas med hänsyn till invandrad arbetstagaressärskilda förutsättningar. Frånarbetsmarknadspartemas sida har en rad åtgärder vidtagits i syfte att förbättrainformationen om och till invandrarna. Senast har SAF, LO och statensinvandrarverk utarbetat en handledning om invandrarfrågor i företagen. Arbetsmiljöulredningenhar understrukit att de lokala skyddsorganisationerna har viktiga uppgifternär del gäller all främja invandrares anpassning i arbetet och påarbetsplatserna. Detta kan i första hand ske genom att skyddskommittéernaaktivt medverkar vid planering av ett ändamålsenligt iniroduktionsförfarandeför att underiälla för nyanställd ulländsk arbetstagare atl finna sig lill rättai arbetsmiljön. Stor uppmärksamhet bör enligt min mening härvid ägnas åt alldra upp riktlinjer för del förebyggande skyddet mol yrkesrisker som ärframträdande för den som ännu inte förslår svenska och är främmande för olikaförhållanden i svenskt arbetsliv. Viktigt är också atl den nyanställde gespraktisk kännedom om hur den lokala skyddsorganisationen är uppbyggd. Eftersomden sociala situationen kan innebära en större riskfaktor för invandrare än försvenskar bör inlroduktionsförfarandet ha en bred uppläggning. Inomramen för den lokala skyddsorganisalionen bör också fortlöpande uppmärksammasskyddsfrågor som gäller invandrares arbetsuppgifter. Varningsskyltar ochliknande måste vara begripliga även för utländska arbetstagare.Bruksanvisningar lor användning av tekniska anordningar och hantering avfariiga ämnen måste vid behov finnas även på invandrarspråken. Delta harsärskilt understrukils av LO. Viktigt är enligt min mening också all vid bruketav nödvändig personlig skyddsutrustning garantier skapas för atl arbetstagarenförstår varför denna skall användas och vet hur den skall brukas för att geavsett skydd. Tillgånglill lolkservice är enligt vad ulredningen har framhållit en förutsäuning föratl invandrare med bristfälliga kunskaper i svenska skall kunna fungera påarbetsplatsen. Vid stora företag finns ofta tillgång till flerspråkig personalsom i del första anslällningsskedet kan sköta introduktion och utbildning avnyanställda utlänningar. Som ulredningen har påpekat är del emellertid viktigtatl man försöker H fram tvåspråkiga skyddsombud med uppgift att i den fortsattaanställningen säkra invandrarens tillgång till information omskyddsföreskrifter och andra förhållanden av betydelse för hans situation påarbetsplatsen. Bristen på personer som har de nödvändiga språkkunskaperna ochdessutom har tillräcklig kännedom i arbetarskyddsfrågor och om del fackligasystemet är enligt ulredningen ell allvarligt problem på arbetsplatserna. Påsenare lid har viss verksamhet inletts av ansvariga myndigheter ocharbelsmarknadsparlerna för att utbilda tvåspråkiga fackliga förtroendemän.Ulredningen har betonat vikten av all uppmärksamhet härvid ägnas åt attförmedla kunskaper i branschanknulna skyddsfrågor och i arbetsmiljöfrågor överhuvud. Det är också LO:s uppfallning alt extra insatser bör göras för allutbilda tvåspråkiga skyddsom- SoU 1978/79:11 3 bud.Även jag är införstådd med alt tvåspråkiga arbetstagare som är insatta iarbelsmiljöfrågor kan vara en väsentlig tillgång förden lokala skyddsorganisalionen. Vid 1976/riksdag väcktes även en motion(1976/77:986, vpk) av innebörd all arbelarskyddsbeslämmelser och förteckningaröver skadliga ämnen borde ges ut även på invandrarspråk. 1sitt av godkända belänkande SoU 1977/78:1 (s. 60) förklarade sigulskollel inte ha något all erinra mol de ovan återgivna uttalandena ipropositionen och ansåg alt motionsyrkandet härigenom blivit besvarat. Någonriksdagens åtgärd med anledning av molionen ansågs inte erforderlig- Nya arbetsrättskommittén (A 1976:02) har härefterbehandlat frågan om s. k. arbelsplalstolkar för invandrare i sill delbetänkande(Ds A 1977:4) Fackliga förtroendemän, möten på betald arbetstid ocharbetslivsforskning. Kommittén, som bl. a. föreslår att tolk skall kunnaanlitas som sakkunnig och biträde åt facklig förtroendeman, anför följande (s.70 fl). Del viktigaste är atl de som skall fullgöratolkuppgifter på arbetsplatserna åtnjuter invandrarnas förtroende. Invandrarnasjälva måste alltså ges möjligheter alt påverka valet av tolk. Deltainflytande utövas bäsi genom den fackliga organisation som invandrarna tillhör.Arbelsplatstolk skall därför utses av den fackliga organisationen och gesslällning av facklig förtroendeman. Den tolk som har utsetts av den fackligaorganisationen bör också regelmässigt användas av arbetsgivaren i denneskontakter med invandraren. Om arbetsgivaren har särskilda skäl att användaannan tolk vid sina kontakter med invandrare, bör dock även den avorganisationen vara närvarande vidlolkningslillfället. Defackliga organisationerna har ett slort behov av atl utnyttjaarbetsplats-tolkar. Delta behov är särskilt framträdande inom skyddsarbetet.Enligt en utredning av som redovisas i prop. 1976/77:100 bil.12 s. 445 fl" har behovel av tolkservice förstärkts genomden arbetsrätlsliga utvecklingen och strävandena på arbelsmiljöområdet. Enligtskolöverstyrelsens uppfattning kan arbelsplatstolkningen betecknas som ellutpräglat bristområde, särskilt vad gäller de små arbetsplatserna. Tolkningmåste anses ingå som elt naturiigt led i den fackliga verksamhelen. Tillgånglill lolkservice är nämligen en avgörande förutsättning för all invandrarnaskall kunna anpassa sig på arbetsplatserna, få del av information och i övriglklara kontakterna med arbetskamraterna och arbetsledningen. Arbelsplalslolkenfungerar som en kontaktlänk mellan de enskilda invandrarna och de övrigaanställda på arbetsplatserna saml mellan arbetsgivaren eller dennes företrädareoch invandrarna. Arbetsplatstolkarna måsle vara väl förtrogna inte bara medfrämmande språk utan också med svenska språket. De måste vidare ha ingåendekännedom om arbetsmarknadslagar, kollektivavtal, arbetsorganisation ocharbetsförhållandena i övrigl inom del förelag, där de utför sina uppdrag. MBLmedför också ell ökat behov av tolknings-insatser. De som utför uppgifter somarbelsplalstolkar skall således omfattas av förslagets bestämmelser om ledighetoch lön, trygghet i anställningen, tillträde lill annan arbetsplats osv. Enfacklig förtroendeman som på detta sätt har tolkuppgifter har också rätl allgenomgå tolkkurser på arbetsgivarens 1* 1978/79. SoU 1978/79:11 4 bekostnadför att förkovra sina färdigheter, om lagens villkor i övrigt är uppfyllda. Enfacklig förtroendeman kan även anlitas som tolk på arbetsplatser, där han inteär anställd, varvid han har rält lill tillträde dit enligt 11 §. Finns detingen förtroendeman som kan tolka på arbetsplatsen eller behöverarbetstagarorganisationen eljest anlita tolk utifrån, kan organisationen tillkallaen tolk som sakkunnig med stöd av 12 §. Denna möjlighet är särskilt viktig imindre eller medelstora företag eller i företag med enstaka invandrare.Självfallet är del inget som hindrar atl tolk vid kommunernas invandrarbyråeranlitas. Om del är fråga om en auktoriserad tolk, kommer denne självmant alliaktta de krav på opartiskhet och sekretess som följer av lolkeliken. 1 deltasammanhang bör framhållas all tolk kommer all kunna anlitas som sakkunnig iskyddsarbetet med stöd av hänvisningen i 6 kap. 16 § i förslagel lillarbelsmiljölag. Frågan om utbildning av kontakiiolkar berörs även iårets budgetproposition (prop. 1977/78:100). Efler förslag i propositionen(Bil. 12 s. 599 O har anvisat medel för utbildning av 1 800kontakiiolkar under budgetåret \91S/19(UbU 1977/78:15, rskr 1977778:180f Enförutsättning för alt utbildningen av kontakiiolkar skall kunna genomföras iplanerad takt är emellertid atl det finns tillgång lill utbildade handledare.Även för handle-darulbildningen utgår bidrag. Arbelarskyddsstyrelsen har i sill meddelande1972:16 Invandrare - arbetarskydd allmänt berört de särskilda kraven påinformation lill invandrare. Ett ijugofemtal av arbelarskyddsstyrelsensanvisningar och meddelanden finns r n. översatta lill engelska och tyska.Därutöver har styrelsen givit ut enkla sammanfattningar av många anvisningar.Dessa broschyrer finns i viss utsträckning atl tillgå också på invandrarspråk,främst finska men även serbokroatiska, grekiska, turkiska, tyska och engelska. Arbeiarskyddsfonden startade sin verksamhet den 1januari 1972. Enligt sin instruktion (1971:803, senast ändrad 1976:652) harstyrelsen för fonden lill uppgift all genom bidrag från fonden stödja sådanforskning och utveckling saml utbildning och upplysning som kan motverkauppkomsten av yrkesskador och annan av arbetsmiljön betingad ohälsa ellerförbättra arbetsmiljön och därigenom främja hälsa och säkerhet i arbetslivet.Styrelsen har numera också till uppgift all genom bidrag från fonden stödjaforskning och utveckling saml utbildning och upplysning beträffandemedbestämmande i arbetslivet och arbetslivsfrägor i övrigl saml utbildning avslyrelserepresen-lanler för de anställda. Styrelsen skall vidare beakta behovetav samordning av insatserna för forskning och utveckling samt utbildning ochupplysning på arbeiarskyddsfondens verksamhetsområde. Styrelsen får själv tainilialiv till forsknings- och utvecklingsprojekt på området (2 §). SoU 1978/79:11 5 Bidrag till forskning skall främst avse sådanforskning vars resultat kan väntas få praktisk användning inom arbetslivet ochsådant utvecklingsarbete som behövs föratt nya tekniska lösningarskall komma ipraktisk lillämpning. Bidrag till utbildning på arbetsmiljöns område skall avseutbildning av skyddsombud, arbetsledare, tekniska planerare och andra som ärmed om att forma arbetsmiljön samt kompletterande utbildning av personal inomföretagshälsovården och arbetarskyddet i övrigl. Bidrag till utbildningbeträffande medbestämmande i arbetslivet och andra arbetslivsfrågor skall avseutbildning i syfte att sprida kunskap om nya regler på arbetsmarknaden ochsådana förhållanden i övrigl som är av betydelse för utvecklandet avarbetslagarnas medbestämmanderätt. Bidrag till upplysning skall avse främstbrett upplagd upplysning riktad till stora persongrupper inom arbetslivet (3§). Arbetarskyddsfondensstyrelse består av högst elva ledamöter som utses av regeringen. Två avledamöterna utses efter förslag av LO, en efter förslag av TCO, en efterförslag av /SR, två efter förslag av SAF, och en efler gemensami förslag avLandstingsförbundet och . Därtill utses en representantför staten som arbetsgivare (6 §). Arbeiarskyddsfondensverksamhet finansieras genom att tre fjärdedelarav arbetarskyddsavgifien enligtlagen (1971:282, ändrad senast 1977:1164) om arbetarskyddsavgift förs direkllill fonden. Dessa medel uppgick för /78 lill ca 127 milj. kr.Under 1977 beviljade arbetarskyddsfonden sammanlagt ca 98 milj. kr. tillforsknings- och utvecklingsarbete samt utbildning och information inomarbelsmiljöområdet. Ytterligare 24 milj. kr. har reserverats som garanti förbeslutade flerårsprojekl. Genom särskilda beslut av regeringen har därutöveranvisats 27,1 milj. kr. av fondmedel till arbetarskyddsstyrelsen som bidragtill dess kostnader för de regionala skyddsombudens verksamhet, utbildning avförelagshälsovårdspersonal saml särskilda forskningsprojekt.Arbetarskyddsfondens bidrag lill information och utbildning med anledning avmedbestämmandelagen liksom bidragen lill utbildning av de fackligaorganisationernas representanter i företagsstyrelser läcks av särskilda medelöver statsbudgeten. För /78 anvisades 75 resp. 20 milj. kr. Även det nyinrättade centrum för arbetslivsfrägor finansieras avstatsmedel via arbeiarskyddsfonden. /79 anvisas eltsammanlagt bidrag på 135 milj. kr. lill arbetarskyddsfonden för den del avfondens verksamhel som ligger utanför själva arbetarskyddet. Avde totalt ca 50 milj. kr. som fonden beviljade 1977 för forskning ochutveckling avsåg ca 12,8 milj. kr. olika projekt inom verksamhetsområdetfysikaliska miljöfaktorer. Den närmare inriktningen avsåg arbetsfysiologi ochergonomi (2,9 milj. ), belysning och strålning (1,3 milj.), buller ochvibralioner(5,9milj. ), klimat och ventilation (0,4 milj.) saml arbetslokaleroch utrustning (1,1 milj.). Till området kemiska miljöfaktorer beviljades 1977ca 9,7 milj. kr. för ett 80-lal nya projekt samt 6,1 milj. för tidigare påbörjade. SoU1978/79:11 6 Häravavsåg ca 4,7 milj. hygieniska utredningar och eliminationsiekniska projekt samtca 4,3 milj. medicinska projekt med anknytning till del toxikologiska området.För beleendevelenskaplig arbelsmiljöforskning, såsom arbetstidens förläggning,stress, sjukfrånvaro m. m., beviljades ca 10,5 milj. kr. Vidareanslogs ca 4,7 milj. kr. k. branschprogram, dvs. tvärvetenskapligaundersökningar av arbetsförhållandena för en hel bransch eller yrkesgrupp.Arbetarskyddsfonden flnansierar även en relativt omfattande försöksverksamhetmed företagshälsovård för småföretag i samverkan med landstingen. Förfullständiga rapporter om de av fonden understödda forskningsprojekten hartidigare hänvisats till forskaren eller institutionen. Fonden har dock inlettviss försöksverksamhet med alt, efter popularisering av rapporterna, svara förproduktion och distribution av dessa. har fonden dessutom givit ulkorta, lättbegripliga sammanfattningar av forskningsrapporter. Antaletpublicerade sammanfattningar uppgår f n. lill över 100. Vidare har utgivitsvissa översikter över aktuell forskning inom olika områden. Fonden har ävengenomfört en arbeismiljöenkäi för all kartlägga pågående och planerad forskninginom arbelsmiljöområdet samt få förslag om lämpliga insatser påforskningssidan. Enligt förordningen (1972:164, ändrad senast ochomtryckt 1978:436) med instruktion för arbetarskyddsstyrelsen är styrelsencentral förvaltningsmyndighet för ärenden om arbetarskydd, utom i fråga omarbete som är all hänföra lill skeppstjänsi. Styrelsen är chefsmyndighet föryrkesinspektionen. Den skall vidare svara för ell informationssystem omarbetsskador (från ). Ledamöter av styrelsen arengeneraldirektör, som är styrelsens ordförande, en överdirektör, som ärstyrelsens vice ordförande, och högst nio andra ledamöter, vilka utses avregeringen. Av de särskilt utsedda ledamöterna utses två efler förslag av LO,en efler förslag av TCO, en efter förslag av /SR, två efter förslag av SAFoch en efler gemensami förslag av slalens avialsverk. Enligtförordningen (1973:847, omtryckt 1977:1169, ändrad senast 1978:437) medinstruktion för yrkesinspektionen utövar inspektionen tillsyn överefterlevnaden av arbetsmiljö- och arbeistidslagstiftningen. Vidare utövarinspektionen inom sill verksamhetsområde tillsyn över efterlevnaden av lagen(1973:329) om hälso- och miljöfarliga varor och i anslutning därtill meddeladeföreskrifter. har dessutom uppgifter inom ramen förarbelarskyddsstyrelsens informationssystem om arbetsskador (från den 1 januari1979). Vid yrkesinspektionen finns nitton yrkesinspek-lionsdistrikt, vilkaomfallar ell eller flera län. 1 varje disiriki flnns en distriktschef och enyrkesinspekiionsnämnd. avgör vissa i 12 § särskiltangivna viktigare grupper av ärenden. SoU 1978/79:11 7 yrkesinspektionensom inte skall avgöras av yrkesinspekiionsnämnd avgörs av distriktschefenensam. Yrkesinspektionsnämndenbeslår av dislrikischefen, som är nämndens ordförande, och åtta andra ledamöter,vilka utses av arbelarskyddsstyrelsen. Av dessa ledamöter utses två efterförslag av LO, en efter förslag av TCO, en efler förslag av /SR, två eflerförslag av SAF, en efter förslag av och en efter gemensamiförslag av och . 1samband med tillkomsten av arbetsmiljölagen (1977:1160) diskuterades ävenarbetslagarrepresenlationen i arbelarskyddsstyrelsen och i yrkesinspektionsnämnderna.Föredragande statsrådet anförde härom följande (prop. 1976/77:149 s. 351). TCO har fört fram den synpunkten atlarbetslagarrepresenlationen i arbeiarskyddslyrelsen ochyrkesinspektionsnämnderna bör förslärkas. Enligt LO bör övervägas lämplighetenav atl ändra yrkesinspeklionsnämndernas sammansättning så atl arbetstagarna flrmajoritet. Dessa synpunkler ger mig anledning framhålla all arbeismiljölagen jusyftar lill all ge garantier för atl arbetstagarna skall kunna arbeta undertillfredsställande arbelsmiljöförhål-landen. För alt goda resultat skall kunna uppnåsi arbetarskydds-myndigheternas verksamhet är det viktigt att myndigheternasavgöranden omfattas med förtroende av alla dem som berörs. Enligt min meningåstadkoms della bäst genom atl man inte ger markerad övervikt åt någon sida vadgäller representationen. Jag vill tillägga all en allsidig representation ulanstark markering av partsintresse synes vara en förutsättning för alt bestämmelsernaom fullföljd av talan mot arbetarskyddsmyndighelernas beslut skall kunnautformas på sätt förordas i elt följande avsnitt. utfärdade arbelarskyddsstyrelsenanvisningar nr 100 om hygieniska gränsvärden. En reviderad upplaga härav harkommit ul och iräder i kraft den 1 januari 1979.Arbelarskyddsstyrelsen avser all ge ul en ny reviderad gränsvärdeslista underår 1980. Enligt 7 kap. 13 § arbetsmiljölagen (1977:1160)gäller följande. Den som har tagit befallning med tillsyn enligt lagen ellerutsetts till skyddsombud eller ledamot i skyddskommitté flr ej obehörigen yppaeller utnyttja vad han under uppdraget eller i tjänsten har erfarit omyrkeshemlighet, arbetsförfarande, affärsförhållande, enskilds personligaförhållanden eller förhållande av betydelse för landets försvar. Delsammagäller ledamot i styrelsen för lokal facklig organisation i fråga om vad hanhar erfarit av skyddsombud eller ledamot i skyddskommitté som har utsetts avorganisationen. 18 kap. 3 § flnns en erinran om atl ansvar kan komma i fråga för den som brytermot den i 7 kap. 13 § stadgade tystnadsplikten. SoU 1978/79:11 8 melseom straff för brott mot tystnadsplikt finns i 20 kap. 3 § . Ipropositionen lill arbelsmiljölag (prop. 1976/77:149) redogjordes för bakgrundentill tystnadspliktsbestämmelsen i 7 kap. 13 §. Föredragande statsrådet anfördeföljande (s. 342). Som ett led i strävandena all stärka de anställdasinflytande över arbetsmiljön infördes 1973 enbestämmelse om tystnadsplikt för skyddsombud och skyddskommittéledamoi.Tystnadsplikten avser vad sådana förtroendemän under uppdraget har erfarit omyrkeshemlighet, arbetsförfarande, affärsförhållande, enskilds personligaförhållanden eller förhållande av betydelse för landets försvar. För aUskyddsombud och skyddskommittéledamoi skall ha möjlighel atl rådgöra fullt ut iarbetsmiljöfrågor med styrelsen för sin fackliga organisation gäller ocksåtystnadsplikt för ledamot i sådan styrelse med avseende på vad han har llllkännedom om genom dem. I (20 kap. 3 §) föreskrivs straffansvar vidöverträdelse av lystnadsplikten. Ulredningen har föreslagit all bestämmelsen omtystnadsplikt förs över lill arbeismiljölagen. TCO har ansett alt bestämmelsenbör anpassas efter medbestämmandelagen så atl lystnadsplikten i första handblir en förhandlingsfråga mellan berörda parter. För egen del vill jagframhålla all skyddsombuds rätl lill information enligtarbeiarskyddslagstiftningen kan vara mera vidsträckt än informationsrällenenligt medbestämmandelagen. Med hänsyn till delta och till karaktären av deföreskrifter som ingår i arbeiarskyddslagstiftningen förordar jag alt arbetarskyddslagensbestämmelse om tystnadsplikt oförändrad förs över lill arbetsmiljölagen (7kap. 13 §). Jag vill erinra om au den som flr del av handlingar ellerinformation av hemlig natur inte bara har all beakta den enligtarbeiarskyddslagstiftningen gällande tystnadsplikten utan även tystnadspliktsom kan gälla enligt skilda författningar. Sådana särskilda tystnadsplikter kanbegränsa den räll skyddsombud och ledamot av skyddskommitté annars har all förainformation vidare lill styrelsen för sin lokala fackliga organisation. För atlunderlätta bedömningen bör som ulredningen har framhållit den som lämnar utuppgift påpeka om denna är hemlig. Vid riksdagsbehandlingen av arbetsmiljölagenväcktes även en molion (1976/77:1676, vpk) vari bl. a. yrkades alttystnadsplikten för skyddsombud och fackels förtroendevalda skulle avgöras avfackföreningens medlemmar och 7 kap. 13 § ändras i enlighel därmed (yrkandet19). I sill av godkända betänkande SoU 1977/78:1 avstyrkte utskottetmotionsyrkandel och anförde härvid följande (s. 58). De aktuella bestämmelserna om lystnadspliktinfördes i samband med delreformen av arbeiarskyddslagstiftningen. Medanledning av ell motionsyrkande kommunisterna om enjämkning av den då föreslagna lagtexten av väsentligen samma innebörd som dennu aktuella uttalade utskottet att den föreslagna lagtexten måste ses i relationlill den vidsträckta informalionsrält som gavs skyddsombud. Utskottetansåg att det inte fanns någon risk för atl skyddsombud eller skyddskommittéledamoipå grund av tystnadsplikten inte skulle kunna agera effektivt iarbelarskyddshänseende,eftersom propositionsförslaget också närdet gälldesådanl som omfattades av tystnadsplikten tillgodosåg dessa företrädares behovav alt kunna samråda med styrelsen för den fackliga organisationen SoU 1978/79:11 9 (SoU 1973:25 s. 48). Utöver vad ulskoitet tidigare uttalat kan anföras följande. Ellbifall lill motionsyrkandel skulle i realiteten innebära all tystnadspliktenför angivna grupper i det närmaste skulle avskaffas, eftersom informationenskulle kunna spridas i en så vid krets atl tystnadsplikten skulle bli i delnärmaste illusorisk. Utskottet anser i enlighel med sitt lidigare uttalande altdet är givet att en vidsträckt informalionsrält måste kompletteras medbeslämmelser om tystnadsplikt i vissa avseenden. Ibetänkandet behandlas fyra motioner om arbetsmiljöfrågor.