bet · G201UbU45 · 1978-12-31 00:00:00 — 83. att beträffandetidram för arbetslivsoricntering i med bifall tiU motionen 1978/79:2606 yrkandet 10 i denna del och med anledning av motionen 1978/79: 266yrkandet 1 a samt med avslag på propositionen 1978/79: 180 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 84. att godkänner vad somi övrigt förordats i propositionen 1978/79: 180 om praktiskarbetslivsorientering i , 85. att beträffandelagstadgad skyldighet för företag och organisationer att ställa platser förpraktisk arbetslivsorientering tUl förfogande avslår motionerna 1978/79: 2606yrkandet 10 i denna del och 1978/79: 2636 yrkandet 5, 86. att beträffandeföreskrifter att människor med viss specialkompetens skall medverka iundervisningen avslår motionen 1978/79: 1381 yrkandet 2, 87. att godkänner vad somi propositionen .1978/79: 180 förordats om skolstyrelsernas övergripande ansvarför ungdomar som inte har fyllt , 88. att beträffanderesursanvändningen med anledning av propositionen 1978/79: 180 samt motionerna1978/79: 2596 yrkandet 1 och yrkandet 3 samt 1978/79: 2606 yrkandet 17 i dennadel som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 89. att beträffanderesurser för musik bifaller propositionen 1978/79: 180 och avslår mofionen1978/79: 2606 yrkandet 17 i denna del, 90. att beträffandeökning av basresurs för hemkunskap på mellanstadiet och för samhäUsorienterandeämnen på högstadiet samt minskning av förstärkningsresurs för icke timplanebundenverksamhet godkänner vad utskottet anfört, 91. att beträffandeutformningen av resurstillskottet i övrigt tUl skolan bifaller propositionen1978/79: 180 och avslår motionen 1978/79: 2606 yrkandet 17 i denna del, 92. att beträffandemedelsanvisning /80 tUl gmndskolan avslår motionen 1978/79: 2606yrkandet 17 i denna del och yrkandet 20, 93. att beträffandeantalet basresurser avslår motionen 1978/79: 2636 yrkandet 4, 94. att beträffanderesurstillskott för hemkunskapsun-dervisningen på lågstadiet avslår motionen1978/79: 2596 yrkandet 2, UbU 1978/79: 45 77 95. att beträffandelokalfrågor avslår motionen 1978/79: 2598 yrkandet 1, 96. att i övrigtgodkänner vad som i proposifionen 1978/79: 180 förordats i fråga om statsbidragtill , 97. att beträffandetidpunkt för läroplanens genomförande bifaller propositionen 1978/79: 180 ochavslår motionen 1978/79: 2631 yrkandet 12, 98. att beträffandemarkering av skolstyrelses och skollednings roU i förnyelsearbetet avslårmotionen 1978/79: 2606 yrkandet 18, 99. att beträffandeöversyn av fort- och vidareutbildningen av skolans personal som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört med anledning av mofionen 1978/ 79:2606 yrkandet 19, 100. att beträffandefortbildning i religionskunskap med bifall till mofionen 1978/79: 2633 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 101. att beträffandeparlamentarisk medverkan i uppföljningsarbetet av SIA-reformen ochläroplansreformen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförtmed anledning av motionerna 1978/79: 2606 yrkandet 1 och 1978/ 79: 2636yrkandena 2 a och 6 samt avslår motionen 1978/79: 2636 yrkandet 2 b, 102. att bemyndigarregeringen att i övrigt vidta de övergångsåtgärder som behövs i anledning avinförandet av läroplanen, 103. att i övrigtgodkänner vad som i propositionen 1978/ 79: 180 förordats om lokalgenomföranderesurs, utvärdering samt om verksamheten i . Närvarandevid ärendets slutbehandling: (), (), OveNordstrandh (m), (), (), (),(), (), (), Hans Nyhage (m),(), (), (), JörgenUllenhag (fp) och (). UbU 1978/79: 45 78 1. beträffandebehörighet till intagning på vissa linjer i gymnasieskolan av () och Hans Nyhage (m) som anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.14 börjar "Valet av" och på s. 15 slutar "berördamyndigheter" bort ha följande lydelse: Valetav alternativkurser har visserligen visat sig beroende av sociala ochkönsmässiga faktorer. Men det är osannolikt att föredragandens förslag kommeratt förändra den sociala snedfördelningen. Däremot för det med sig ett flertalnegativa effekter. Man riskerar således att bädda för studiemisslyckanden iindividuella fall genom att förespegla eleverna att de inte behöver vissaförkunskaper. Det är också troligt att utbildningens kvalitet sänks och atttendensen till taktiska val förstärks. Utskottetvill också erinra om de möjligheter som finns på högstadiumatt välja om. I gymnasieskolan finns möjligheter till stödundervisning. Sådanundervisning skall enligt nu gällande anvisningar i första hand ges till eleversom läst allmän kurs i något ämne. Inget val får skapa utbildningsmässigaåtervändsgränder. Grundskolanmåste förbereda för fortsatta studier och bör därför vara utformad efter dekrav som ställs under den fortsatta utbildningen. Sambandet mellan grundskolaoch efterkommande utbildning bör snarare förstärkas . bördärför avslå propositionens förslag på denna punkt och bifalla mofionen1978/79: 2631 yrkandet 4. delsatt utskottets hemställande under 1 bort ha följande lydelse: 1. att beträffande ändrade riktlinjer förbehörighet tiU intagning på vissa linjer i gymnasieskolan avslår propositionen1978/79: 180 och bifaller motionen 1978/79: 2631 yrkandet 4, 2. beträffandeskolans normgivning av (), () och Hans Nyhage (m) som anser attden del av utskottets yttrande som på s. 18 börjar "Utskottet viilockså" och slutar "skaU fostra" bort ha följande lydelse: Utskottetvill med anledning av motionen 1978/79: 1905 framhålla att förhållandena iskolan på många områden är långt ifrån tUl-fredsställande oaktatsamhällets insatser syftat tiU en god och likvärdig undervisningför alla. Både lärare och elever finner i många fall att skolan inte motsvararmålsättningen och kraven. Mångenstädes finns oro och vantrivsel som gör detsvårt att förmedla kunskap. Deträcker inte med att skolans yttre organisation överses. Enligt propositionen1978/79: 180 är det viktigt med "en inre förändring". har betonat att normer behövs och den s. k. normgruppen inomutbildningsdepartementet har givit ut , där mankonstaterar att vi i vårt land har en grundläggande värdering som är gemensamför de flesta. UbU 1978/79: 45 79 Om en inre förändring skall ske måste enligtutskottets m.ening undervisning och fostran bygga på en "codexethicus" som ger fasthet och mening både åt skolan och åt samhället.Riksdagen har liksom tidigare till uppgift att ange riktlinjer för hur ensådan codex ethicus i praktiken skall utformas. Därvid måste man som framhållsi motionen 1978/79: 1905 ytterst bygga på och vädja till den enskildamänniskans förnuft och samvete. Att lära sig följa sitt samvetes röst måstevara en hörnsten i den skolans etiska fostran som tidigare formuleratså: "respekt för sanning och rätt, för människans egenvärde och förmänniskolivets integritet." Dessagmndläggande etiska värden måste stärkas, byggas under och förnyas.Kristendomen med bl. a. tio bud och utgör grundvalen förvästerländsk kultur, vår människosyn och vår demokratiska livssyn. Därförär det viktigt att den nya läroplanen ger rum för en gedigen undervisning"i svensk tradition med i centrum", vilket ocksåframhålls i propositionen. Trots detta får religionskunskapen enligtpropositionen inte den ställning som är nödvändig om en inre förändring skallske och om eleverna skall få tid att stanna inför det som statsrådetaktualiserat: "Det är viktigt att elevernas frågor om liv och död, meningoch meningslöshet verkligen tas upp av skolan och inte skjuts undan till detman inte hinner med." Engrundlig kunskap i det som kristendomsämnet tidigare inrymde bör eftersträvas. Denkristna trons etiska och moraliska livssyn skall inte tvingas på någon utanpositivt erbjudas då unga människor behöver ledstjärnor för att hitta rätt. 3.beträffande andlig vård och vägledning av () som anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.24 börjar "Utskottets förslag" och slutar "av "bort ha följande lydelse: allmänna debatten framhålls ofta att ungdomar med personliga problem harsvårt att få hjälp eller stöd. Detta gäller inte minst inom skolan. Det finnsoftast för få skolkuratorer eUer annan elevvårdande personal. I värsta fall kanproblemen leda till självmord, vilka tyvärr tenderar att öka inom helavästvärlden. Då ungdomen alltjämt brottas med de andliga frågeställningarna bördärför den andliga vården inom skolan ges ett större utrymme. Det finns ocksåexempel på goda lokala lösningar av detta. Utskottet finner således att detsnabbt bör utredas hur skolan skall kunna bereda skolungdomar tillgång tillandlig vård eller konfessionellt stöd av en troende lärare, kurator,skolsköterska eller präst. Utskottet anser att med anledning avmotionen 1978/ UbU 1978/79: 45 80 79:1359 skall ge regeringen till känna vad utskottet anfört om en utredning. delsatt utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse: 7. att beträffande andlig vård ochvägledning med anledning av mofionen 1978/79: 1359 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 4.beträffande åtgärdsprogram för en kvalitativ upprustning i av OveNordstrandh (m) och Hans Nyhage (m) som anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.26 börjar "Med hänvisning" och slutar "av " bortha följande lydelse: VidareframhåUs i mofionen att varje enskild elev måste ges möjUghet att utvecklasefter sina egna förutsättningar, anlag och intressen till kunniga, dugliga ochansvarskiinnande individer och samhällsmedborgare. Utbildningens organisationoch de metoder som används måste anpassas till de studerande, så atteffekfivitet, arbetsglädje och arbetsro får prägla utbildningen. Utskottet,som delar motionärernas uppfattning om behovet av ett samlat åtgärdsprogram fören kvalitativ upprustning av , anser att de åtgärder som föreslås ipropositionen inte är tillräckliga för att uppnå vad som åsyftas i motionen.Det behövs enligt utskottets mening insatser av betydligt större omfattningoch karaktär, bl. a. sådana insatser som behandlas i moderata samlingspartietsmotion. Vad utskottet här anfört om behovet av ett ätgärdsprogram bör riksdagenmed bifall till yrkandet 1 i motionen 1978/79: 1337 som sin mening geregeringen till känna. Riksdagenbör avslå motionen 1978/79:2636 yrkandet 7 om att uttalandena i denna motionskall ligga till grund för fortsatt läroplansarbete. delsatt utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse: 12. att beträffande åtgärdsprogram medbifaU till motionen 1978/79: 1337 yrkandet 1 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 5.beträffande timplaneförändringar av , , , , , och (samfiiga s) som anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.28 börjar "Den utökade" och slutar "fria aktiviteter)"bort ha följande lydelse: Utskottethar med avslag på proposifionen 1978/79: 180 i det föregående ställt sig bakomkravet i motionerna 1978/79: 2606 och 1978/79: 2631 att bibehålla en oförändradtid för samhäUsorienteringen på hög- UbU1978/79: 45 81 Enligt utskottets mening måste fid för detta tasfrån något annat timplanebundet ämne, eftersom den timplanebundna fiden iskolan inte kan utökas. Tiden för ökningen för samhällsorienteringen iförhållande fill regeringens förslag bör enligt utskottets mening medinstämmande i motionen 1978/79: 2606 och motionen 1978/79: 2631-tas fränutrymmet för tillvalskurserna som således bör vara . En begränsningav omfattningen av tillvalskurserna fill 9 veckofimmar föreslogs i SÖ:släroplansförslag som tillstyrkts av ett stort antal remissinstanser, bl. a. LOoch TCO. Motionen 1978/79: 266 har ställt sig bakom SÖ:s förslag. dels att utskottets hemställan under 17 bort, ha följandelydelse: 17, att beträffande tidenför samhällsorienterande ämnen och för tillval på högstadiet avslårpropositionen 1978/79: 180-och bifaller mofionerna 1978/79: 2606 yrkandet 9 idenna del och 1978/79: 2631 yrkandet 10, 6. beträffande henikunskap på timplanen av ,, , , , (samtliga s) som anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 29 börjar "Det är" och slutar "i dennadel" bort ha följande lydelse: Införandet av hemkunskap på mellanstadiet har föreslagitsi några motioner, I motionen 1978/79:2600 föreslås att tid för detta skaU tasfrån utrymmet för fria aktiviteter. Som regeringen framhåller har både SÖ ochflertalet remissinstanser framfört att det finns starka skäl att ge ulrymme föricke timplanebundna aktiviteter på mellanstadiet genom en minskning av dentimplanebundna delen. Förslaget grundar sig också pä ett riksdagsuttalande (UbU1975/76: 30, rskr 1975/76: 367). Utskottet vill erinra om att diskussionen tidigare rörten betydligt' större omfattning av de fria aktiviteterna än vad regeringen nu har före slagit. Mot denna bakgrund anser utskottet att det inte är möjligt att minska tiden för fria aktiviteter på mellanstadiet under den nivå som regeringen föreslagit. Enligt utskottets mening skulle ett införandeav.hemkunskap på mel/an-stadiet betyda att detta tidsutrymme måste tas från dentimplanebundna tiden. Vid en prioritering mellan tiden i de olika ämnena finnerutskottet att detta inte är möjligt. Med hänsyn också tiU praktiska problem i fråga omtjänstgöringsunderlag för lärare, lokaler och därmed förknippade kommunalakostnader anser sig utskottet inte kunna acceptera förslaget i mofionerna1978/79: 266 och 1978/79: 2600 att införa ämnet hemkunskap på mellanstadiet.Något förslag om detta finns inte heller från . Att nu göradenna förändring av timplanen är att fatta beslut utan faktaunderlag. 6 1978/79.14 saml. UbU1978/79: 45 82 Med hänvisning fill vad utskottetanför bör med godkännande av propositionen 1978/79:180 i denna dalavslå motionerna 1978/79: 266 yrkandet 1 c i denna del och 1978/79: 2600. dels att utskottets hemställan under 19 bort ha följandelydelse: 19. att beträffandehemkunskap på timplanen bifaller propositionen 1978/79: 180 samt avslårmotionema 1978/79: 266 yrkandet 1 c i denna del och 1978/79: 2600, 7. beträffande altenuttivkurserna i B-språk av OveNordstrandh (m) och Hans Nyhage (m) som anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 31 börjar "Utskottet anser" och på s. 32 slutar"avslår proposifionen" bort ha följande lydelse samt att den del avutskottets yttrande som på s. 32 börjar "Enligt föredragande" och pås. 33 slutar "i B-språk" bort utgå: Värt internationella beroende växer från dag till dag,vilket betyder att vi måste motverka tendenser till nationell isolering. Förett litet land som blir medborgarnas språkkunskaper av stor betydelse.Vår levnadsstandard är beroende av hur näringslivet lyckas på exportmarknaden,något som kräver internationellt orienterade affärsmän med goda språkkunskaper.Även forskare, yrkesarbetare och tjänstemän kornmer att behöva god språkligutbildning . Mot denna bakgrund anser utskottet förslaget attalternativkurserna i B-språk skall avskaffas oacceptabelt. B-språk är ettfärdighetsämne och de olika kursalternativen har tiUkommit för att förbättrafärdighetsträningen. Genom systemet med alternativkurser garanteras ämnena påett smidigt sätt tillräckliga resurser för undervisningen. bör därför avslå propositionens förslag i dettaavseende samt bifalla motionen 1978/79: 2631 yrkandet 5 och avslå övriga iämnet framförda motionsyrkanden. dels att utskottets hemstäUan under 28 bort ha följandelydelse: 28. att beträffandealternativkurserna i B-spräk bifaller motionen 1978/79:2631 yrkändet'5 samtavslår propositionen 1978/79: 180 och motionerna 1978/79: 266 yrkandet 1 i idenna del och 1978/79:' 2606 yrkandet 3 i denna del, - 8. av , , , , , och (samtliga s) som anser . dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 34 börjar "Benämningen fria" och slutar "böravvisas" bort utgå samt att den del av utskottets yttrande som på s. 35börjar "Enligt utskottets" och slutar "inte ändras" bort haföljande lydelse: UbU 1978/79: 45 83 Med det synsätt som utskottet anlagt påtillvalsblocket är det följdriktigt att såsom anförs i motionen 1978/79: 2606benämningen ändras till fria studier. Därmed markeras att kurser kan byggas uppfriare än i övrig undervisning och att eleverna under fria studier kan skaffasig kunskap utöver det som skolans ämnesbundna undervisning ger. Studiecirkelformenkan vara en lämplig arbetsform. Betyg skall inte ges. Det bör vara möjligt attarbeta i årskurslösa grupper. Både lärare och andra lämpliga medarbetare börutnyttjas. Utskottet ansluter sig till uppfattningen i motionen 1978/79: 2606att krav på lärarbehörighet inte aUtid skall gälla för kurser inom sektom friastudier. Riksdagenbör därför avslå propositionens förslag i detta avseende och bifalla motionen1978/79: 2606 yrkandet 8 i denna del. Detta och vad utskottet i övrigt medanledning av motionen 1978/79: 266 yrkandet 1 k och motionen 1978/79: 2606yrkandet 8 anfört om vidgade tUlvals-möjligheter bör ge regeringentill känna. I övrigt bör avslå motionen 1978/79: 266 yrkandet 1 k.Motionen 1978/79: 2631 yrkandet 2 avstyrks. delsatt utskottets hemstäUan under 31 bort ha följande lydelse: 31. att beträffande tillvalssystem m.m.avslår propositionen 1978/79: 180 och bifaller motionen 1978/79: 2606 yrkandet8 i denna del och som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet medanledning av motionerna 1978/79: 266 yrkandet 1 k och 1978/79: 2606 yrkandet 8i denna del anfört om vidgade tillvalsmöjligheter samt avslår motionen 1978/79:266 yrkandet 1 k i övrigt och motionen 1978/79: 2631 yrkandet 2, 9.av () och Hans Nyhage (m) som anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.34 börjar "Utskottet ansluter" och slutar "teknik ochhemkunskap" bort ha följande lydelse: Utskottetansluter sig tUl vad föredraganden anfört om fillvalsblockets utformning.Eleverna måste emellertid under sin skoltid har rätt att fillägna sig så mycketkunskaper som möjligt. Några inskränkningar i elevernas rätt att välja olikaämnen bör därför inte förekomma. dels att den del av utskottets yttrande som på s.35 börjar "Vad utskottet" och slutar "yrkandet 2" bort haföljande lydelse: med anledning av motionerna 1978/79: 266 yrkandet I k, 1978/79: 2606yrkandet 8 och 1978/79: 2631 yrkandet 2 anfört om vidgade tillvalsmöjligheterbör ge regeringen till känna. I övrigt avstyrks yrkandet 8 i motionen1978/79: 2606. delsatt utskottets hemställan under 31 bort ha följande lydelse: 31. att beträffande tillvalssystem m.m.som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet med anledning av mo- UbU1978/79: 45 84 tionerna 1978/79:266 yrkandet 1 k, 1978/79:2606 yrkandet 8och 1978/79:2631 yrkandet 2 anfört om vidgade fillvals-möjligheter samt avslårmotionen 1978/79: 2606 yrkandet 8 i övrigt, 10. beträffande beslutsrätt om anpassad studiegång av StigAlemyr, , , , , och (samtliga s) som anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 36 börjar "Enligt propositionen" och slutar"därför avslås" bort ha följande lydelse: Föredraganden påpekar att anpassad studiegång bör beslutasäv skolstyrelsen. Genom att erinra om den genereUa delegationsrätt som skollagen(§ 13) medger rekommenderas dock indirekt att beslutanderätten om anpassadstudiegång läggs på rektor. Det finns enligt utskottets mening starka skäl som talarför att beslut om anpassad studiegäng fattas i den ordning som angavs ipropositionen om skolans inre arbete (prop. 1975/76: 39) om att"skolstyrelsen eller efter skolstyrelsens beslut elevvårdskonferensen börbesluta i dessa frågor" (s. 239). Utskottet anser mot denna bakgrund att beslut om anpassadstudiegång bör fattas i den ordning som slogs fast i samband med riksdagensbeslut om skolans inre arbete (prop. 1975/76: 39, UbU 1975/76: 30, rskr1975/76: 367). bör därför inte ansluta sig till propositionensuttalande utan bifalla motionen 1978/79: 2606 yrkandet 7. dels att utskottets hemställan under 34 bort ha följandelydelse: 34, att beträffandebeslutsrätt om anpassad studiegäng avslår propositionen 1978/79: 180 ochbifaller motionen 1978/ 79: 2606 yrkandet 7, 11. beträffande begreppet basfärdigheter av OveNordstrandh (m) och Hans Nyhage (m) som anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 37 börjar "Utskottet delar" och slutar "böravslås" bort ha följande lydelse: Utskottet delar föredragandens uppfattning att tala, läsa,skriva och räkna utgör grundläggande färdigheter. Kommunikationsfärdigheternasbetydelse för övriga studier och inte minst för att möjliggöra återkommandeutbildning lägger ett särskUt ansvar på skolan. De utgör den bety-delsefuUastedelen av de färdigheter skolan bör söka ge elevema och bör därför. för en livskompetens eller medborgarkompetens i vidaremening utgör emellertid också andra färdigheter, exempelvis att kunna uttryckasig med hjälp av bild, att kunna organisera sina studier och fungera isamarbete med andra i arbetslag och grupper. Termen basfärdigheter bör dockreserveras för tala, läsa, skriva och räkna. Därmed markeras deras speciellavikt. UbU 1978/79: 45 85 Vad utskottet anfört bör med bifall tillmotionen 1978/79: 2631 yrkandet 1 ge regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 36 bort ha följande lydelse: 36, att beträffande begreppetbasfärdigheter bifaUer motionen 1978/79: 2631 yrkandet 1, 12. beträffandevardagsfärdigheter av () och Hans Nyhage (m) som anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.40 börjar "Enligt utskottets" och slutar "tiU kätma" bortha följande lydelse: UtskottetviU utöver vad som framhålls i propositionen om vardagsfärdigheternas centralaroU med anledning av mofionerna 1978/79: 266 (yrkandet Id), 1978/79:2606(yrkandet 6e) och 1978/79:2631 (yrkandet 7) ytteriigare understryka syftet medsådana kunskaper och färdigheter, nämligen att varje individ oberoende av könskall bemästra vanliga göromål i det dagliga livet. Detta bör ske genom att mansåsom föreslås i motionen 1978/79: 2631 yrkandet 7 samordnar sådana moment iundervisningen som berör praktiska färdigheter nödvändiga för vardagslivet ochkunskaper om barn-, familje- och konsumentfrågor. sålunda med anledning av motionerna 1978/79:266 yrkandet 1 d,1978/79: 2606 yrkandet 6 e och 1978/79: 2631 yrkandet 7 anfört bör geregeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 38 bort ha följande lydelse: 38, att beträffande vardagsfärdigheterbifaller propositionen 1978/79: 180 samt som sin mening ger regeringen tUlkänna vad utskottet anfört med anledning av motionerna 1978/79: 266 yrkandet 1d, 1978/79: 2606 yrkandet 6 e och 1978/79:2631 yrkandet 7, 13. beträffandeinriktningen av det natwvetenskapligt-tekniska blocket av () och Hans Nyhage (m) som anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.40 börjar "Utskottet ansluter" och slutar "därför avslås"bort ha följande lydelse: Utskottetansluter sig till motionärernas uppfattning. De kunskaper i fysik och kemi somnu förmedlas i är nödvändiga för att eleverna skall förståväsentliga sammanhang. Några förändringar i dessa avseenden bör inte vidtas. Degrundläggande insikter som eleverna skall ha bör dock förmedlas i bättremotiverade sammanhang än som ofta sker . Utskottet tiUstyrkersåledes motionen 1978/79:2631 yrkandet 3. delsatt utskottets hemställan under 39 bort ha följande lydelse: 7 Riksdagen1978/79. c QO d;/ UbU1978/79: 45 86 39. att riksdagenbeträffande inriktningen av det naturvetenskap ligt-tekniska blocket avslår propositionen 1978/79: 180 och bi faller mofionen 1978/79: 2631 yrkandet 3, 14. beträffande rekryteringen av lärare för denobligatoriska undervis ningen i teknik av , , , , , och (samt liga s) som anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 41 börjar "Eftersom LUT 74:s" och slutar"yrkandet 6 d" bort ha följande lydelse: Utskottet har tillstyrkt förslaget i proposifionen om enstarkt praktisk inriktning av ämnet teknik. Utskottet kan inte i fråga omutbildning av lärare i ämnet teknik ansluta sig till föredragandens hänvisningtill lärarutbildningsutredningens avlämnade betänkande som remissbehandlas.Om genomförandet av utredningens förslag skall inväntas innan en utbildning avtekniklärare kan påbörjas finns risk för att behöriga lärare inte finns atttillgå, vilket kan innebära betydande risker för att undervisningen inte fården starka praktiska prägel som utskottet förordar.