bet · G201SkU55 · 1978-12-31 00:00:00 — 23. beträffande uppräkningav fribeloppet .för kapitalinkomster all avslår a. molionen1978/79: 1166 i molsvarande del, b. motionen1978/79: 1613 yrkandel 2; 24. beträffande sparavdrag i andrainkomstslag än kapital all avslår motionen 1978/79: 1726; 25. belräffande åtgärder.för allstimulera enskilt sparande atl avslår motionen 1978/79: 2349 yrkandet8; 26. beträffandeförsäkringsavdraget allriksdagen avslår a. molionen1978/79: 1158, b. molionen1978/79: 1166 i motsvarande del; 27. belräffande avgifterlill arbetsgivarorganisationer atl avslår a. motionen1978/79:2366 i molsvarande del, b. molionen1978/79:2433 yrkandel 20, c. molionen1978/79: 2435 yrkandel 3; 28. belräffandest/kl lill Jåckliga organisationer allriksdagen avslår molionen 1978/79:2435 yrkandet 4; SkU1978/79:55 73 29. beträffande/n'i'////gaperiodiska understöd att avslår a. molionen1978/79: 2366 i molsvarande del, b. motionen1978/79:2433 yrkandet 21, c. molionen1978/79:2435 yrkandet 1; 30. belräffandelegala periodiska understöd attriksdagen avslår motionen 1978/79:2435 yrkandet 2; 31. beträffande progressivstatskommunal enhetsskatt all avslår a. molionen1978/79:337, b. motionen1978/79:822, c. motionen1978/79:2373 yrkandet 2; allriksdagen avslår motionen 1978/79: 2307 yrkandel 5; 33. beträffandemervärdeskattens avskaffande altriksdagen avslår motionen 1978/79: 824 yrkandet 2; 34. beträffande mervärdeskatt pålivsmedel alt avslår a. motionen1978/79:309, b. molionen1978/79:2435 yrkandet 14; 35. belräffande riktlinjer för engenomgripande skattereform all avslår a. molionen1978/79: 310 yrkandel I i motsvarande del; b. molionen1978/79:2435 yrkandena 16-24; atlriksdagen avslår molionen 1978/79: 2434; 37. beträffandeuppgiftsskyldighet m. m. atlriksdagen avslår motionen 1978/79: 2435 yrkandena 5 och 6; 38. belräffande,///?fl/(Ä/cn'/(i//-«'aH attriksdagen avslår molionen 1978/79:2433 yrkandel 19 i den mån molionen i dennadel inte kan anses besvarad med vad utskottet hemställt under 6 mom.; 39. beträffande begränsning av denoffentliga utgiflsexpansionen alt avslår molionen 1978/79: 2349yrkandel 9; 40. beträffandeyör/a,? atlriksdagen avslår molionen 1978/79: 2371 yrkandel 6 i den mån molionen i dennadel inte kan anses besvarad med vad utskottet hemställt under 6 mom.; 41. belräffande handläggningen avvissa kommunalskaitefrågor alt tillstyrker propositionen i denna del; 42. beträffandeförfatiningsförslagen att a. antarvid propositionen fogade förslag till I.lag om ändring i lagen(1965: 269) med särskilda beslämmelser omkommuns och annan menighets utdebitering av skatt m.m. med de ändringar attingressen, I och 4§S saml ikraftträdande-bestämmelserna erhåller följande såsomutskottets förslag betecknade lydelse: Härigenom föreskrivs i fråga omlagen (1965:269) med särskilda beslämmelser om kommuns och annan menighelsutdebitering av skatt m. m. dels att 2 § skatt upphöra alt gälla, dels atl 1, i och 4 §§ skall ha nedan angivna lydelse. Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1965:269) medsärskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skattm,m, att I och 4SS skall ha nedan angivna lydelse. Skattesatsen för kommuns och annan menighets uttag avskall skall bestämmas i förhållande till del antal skattekronor och skatteören,som enligt beräkning kommer alt påföras de skattskyldiga vidtaxeringen det är skattesatsen skall fastställas, ökat med det antalskattekronor, som staten uppskattas skola tillskjuta enligt lagen (1979: 000)om skatleuljämningsbidrag Skattesatsenför kommuns och annan menighets uttag av skall skall bestämmas i förhållandetill del antal skattekronor och skatteören, som enligt länsstyrelsensberäkning kommer att påföras de skattskyldiga vid laxeringen det år skattesatsenskall fastställas, _///.5/<:'ra/ enligi 2 § och ökat med det antal skattekronor,som staten uppskattas skola tillskjuta enligt lagen (1979:000) omskatleuljämningsbidrag och med bidragsundertag enligt bestämmelserna om skatlehorlfallshi-drag. Kommun är berättigad atl under vissl år av staten uppbärakommunalskall med belopp som motsvarar vad som skulle utgå på grundval avantalet skattekronor och skalleören i kommunen vid det föregående årets(taxeringsåret) laxering, beräknat efter den skallesals som har bestämls föråret före taxeringsåret. Kommun är berätligad alt under visst år av staten uppbärakommunalskatt med belopp som motsvarar vad som skulle utgå på grundval avantalet skattekronor och skatieören i kommunen vid del föregående årets(taxeringsåret) laxering, beräknat efter den skallesats som har beslämts föråret före laxeringsåret. Vid beräkningen av antalet skattekronor ochskalleören beaktas besiämnielserna i 2 §. SkU1978/79:55 75 Föreslagen lydelse Utskottets förslag Kommun är berättigad att under Kommun är berättigad att av sta- visst år av staten såsom förskott lensåsom förskott uppbära det be uppbära ett belopp som motsvarar lopp som pågrundval av taxerings produkten av den skattesats som nämndsbeslut vissl år (laxerings- har beslutats för året och det antal år)rörande laxering till skattekronor och skatteören, som inkomstskatthar beslutats //// ulde- etdigt taxeringsnämnds beslut ro- biteringför . rande del föregående årets taxe- Vidberäkningen av förskoltsbelop- ring till inkomstskatt har petjusteras antalet skattekronor påförts de skattskyldiga. Del nu ochskatteören enligt 2 §. Vad som nämnda beloppet ingår i kommu- harbeslutats till utdebitering ingår i nens fordran hos staten vid ingång- kommunensfordran hos staten vid en av året näst , då be- ingångenav året näst , slutet fattades. Förskottet avräknas dåbeslutet fattades. Förskottet av- mot den kommunalskatt, som kom- räknas motden kommunalskatt, munen har rätt att uppbära av sta- somkommunen har rätt alt uppbära ten på grundval av taxeringen un- avstaten på grundval av taxeringen der året efler del år, då förskoltet underåret , då förskottet utanordnas enligt bestämmelserna i utanordnasenligt bestämmelserna i femte stycket. Är antalet----------------- av förskottet. Belopp,som----------------- mars månad. Vad som------------------ omförsamlingsstyrelse. Denna lag Iräder i kraft den I ja- Denna lag Iräder i kraft den \ Åtdre bestämmelser om 1979. bestämmande av utdebitering samt förskotlsuibetatning av allmän kommunalskatt gäller fortfarande i fråga om . De nya bestämmelserna i 3 § och 4 § fjärde stycket tillämpas från och med den . lag om ändring i lagen (1961:436) om församlingsslyrelsemed de ändringar att ingressen, 84 § och ikraftträdandebestämmelserna erhållerföljande såsom utskottets Jörslag betecknade lydelse: Härigenom föreskrivs all 83, 84 och 86 §§ lagen (1961:436) om församlingsstyrelse skall ha nedan angivna lydelse. Härigenom föreskrivs all 84 § lagen(1961:436) om församlingsstyrelse skall ha nedan angivna lydelse. Församling är berätligad att under visst år av staten uppbära församlingsskatt med belopp som motsvarar vad som skulle utgå på grundval av antalet skattekronor och skatteören i församlingen vid det föregående årets (taxeringsåret) laxering, beräknat efler den Församling är berättigad att under visst år av statenuppbära församlingsskatt med belopp som motsvarar vad som skulle utgå pågrundval av antalet skattekronor och skatteören i församlingen vid det föregåendeårets (taxeringsåret) taxering, beräknat efter den Föreslagenlydelse skattesats som har bestämts för året före taxeringsåret. Har skattskyldigenligt lagen (1951:691) om viss lindring i skattskyldigheten för den som intetillhör åtnjutit lindring i skattskyldigheten till församlingen,skall belopp, som församlingen annars skulle ha varit berättigad att uppbära avstaten, nedsättas i motsvarande mån. Församling är berätligad all tmdervisst år av staten såsom förskoll uppbära ell belopp som motsvarar produktenav den skattesats som har beslutals för året och det antal skattekronor ochskatteören, som enligt taxeringsnämnds beslut rörande det Jöregående årets laxeringlill inkomstskatt/ia/-påjörisde skattskyldiga. Det nu nämnda beloppet ingår i församlingens fordran hosstaten vid ingången av året , dä beslutet fattades. Förskottetavräknas mot den församlingsskatt, som församlingen har rält alt uppbära avstaten på grundval av taxeringen efter del, då förskottet enligtbestämmelserna i nästföljande stycke utanordnas. Belopp, som vid ingången av ell årulgör församlingens fordran hos statsverket enligt första och andra styckena,skall under ulanordna till kommun, i vilken församlingenär belägen, med en sjättedel å åttonde dagen i var och en av månaderna januari,mars, maj. Är församlingens fordran ickeuträknad vid utbelal-ningstillfällel , skall vid delta tillfälleutbetalas samma belopp som utbetalades nästföregående år; dockmå Utskottetsförslag skattesats som har bestämts för året före taxeringsåret. Vid beräkningenav antalet skattekronor och skalleören beaktas bestämmelserna i 2 § tagen(1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighetsutdebitering av skatt. Har skattskyldig enligt lagen (1951:691) om visslindring i skattskyldigheten för den som inte tillhör åtnjufitlindring i skaUskyldigheten till församlingen, skall belopp, som församlingenannars skulle ha varit berättigad att uppbära av staten, nedsättas imotsvarande mån. Församling är berättigad alt av staten såsom förskottuppbära del belopp, som på grundval av taxeringsnämnds beslut visst år rörandetaxering till inkomstskatt beslutats lill utdebitering förnästkommande år. Vid beräkningen av förskoltsbeloppel justeras antalet skattekronoroch skatteören enligt 2§ lagen med särskilda beslämmelser om kommuns och annanmenighets utdebitering av skatt. Vad sålunda beslutats till utdebitering ingåri församligens fordran hos statsverket vid ingången av året näst efter del, dåbeslutet fattades. Förskottet avräknas mot den församlingsskatl, somförsamlingen äger uppbära av statsverket pä grundval av taxeringen under åretefter del, då förskottet enligt bestämmelserna i nästföljande styckeulanordnas. Belopp, som vid ingången av ett är utgör församlingensfordran hos staten enligt första och andra styckena, skall undersamma år utanordna lill kommun, i vilken församlingen är belägen, med ensjättedel på åttonde dagen i var och en av månaderna januari, mars, maj, juli, septemberoch november. Är församlingens fordran inte uträknad vid utbetalningstillfälleti januari månad, skall utbetalas samma belopp somutbetalades föregående år. När särskilda skäl/ör- SkU1978/79:55 77 Förestagen lydelse Utskottets förslag ,då särskilda skäl/ör- anleder del .får dock anleda därtill, förordna all utbe- förordna att utbetalning skall ske talning skall ske med annal belopp. med annal belopp. Om det belopp Därest del titbeta- som utbetalades lade beloppet icke motsvarar en inte motsvarar en sjättedel av för sjättedel av församlingens fordran, samlingens fordran, skall den skall härav betingad jämkning ske iämkning som föranleds härav ske i av det belopp, som utbetalas .fråga om del belopp, som utbetalas månad. Kommunen skall därefter . Kommunen skall avlämna medlen lill kyrkorådel. därefteravlämna medlen till kyr- Länsstyrelsenskall ulanordnad församlingsskatl. Denna lag träder i kraft den \ ja- Denna lag träder i kraft den \jiili Åtdre bestämmelser om 1979. beräkning av skatteunderlag gäller.fortfarande i .fråga om . b. avslår de i propositionen framlagda förslagen lill 1, lagom ändring ilagen (1947: 576) om statlig inkomstskatt, 2, lag om ändringi kommunalskattelagen (1928: 370), 3, lag om ändringi taxeringslagen (1956: 623), 4, lag om ändringi uppbördslagen (1953: 272), 5, lag om ändringi lagen (1958: 295) om sjömansskatt, 6, lag omupphävande av förordningen (1972: 140) om skaltebortfallsbidrag, 7, lagom ändring ilagen (1970: 172) om begränsning av skall i vissa fall, 8, lag omskattelättnad för vissa gåvor, 9, lag om ändringi lagen (1941: 416) om arvsskatt och gåvoskatt, 10, lag om ändring i lagen (1962: 381)om allmän försäkring, 11, lag om ändring i lagen (1976: 380)om arbetsskadeförsäkring, 12, lag om ändring i lagen (1978:423)om skattelättnader för vissa sparformer, Slockholm På skatteutskottets vägnar ERIKWÄRNBERG Närvarande: (), (), ValterKristenson (s). (), (), * (fp), RuneCaristein* (s), (), i (s). (), (), * (c), (), WilhelmGustafsson (fp) och (), * Ej närvarande vid belänkandels juslering. SkU1978/79:55 78 1. av () och () som delsanför följande: De i proposilionen föreslagnajusteringarna av marginalskatterna, lik som förslagel om ett marginalskattelakbelraklar vi som rikliga och nöd vändiga åtgärder i en polilik som syftar lillall skapa elt skallesyslem som slimulerar lill arbete, inilialiv ochföretagande. Vi delar däremot inte uppfattningen att i nuvarandesamhällsekonomiska och statsfinansiella läge dessa reformer i allt väsentligtmåste finansieras genom skaltehöjningar på andra områden. Såsom framhölls i densärskilda näringspolitiska delegationens betänkande "Vägar till ökadvälfärd" (Ds Ju 1979: I) kan man på goda grunder anta att den samladenationalinkomsten påverkas positivt av bättre anpassade ekonomiska incitament. "1 vissa situationer kan man också tänka sig alt de positiva effekterna pånationalinkomsten blir så starka, att skattesänkningen blir helt självfinansierande." Givelvis kan också motsatsen gälla - att de negativaeffekterna på nationalinkomsten av skaltehöjningar kan bli så starka atl denavsedda finansieringseffeklen uteblir. Det är inte minst erfarenheten avutvecklingen . Under dessa år höjdes de lagstadgadearbelsgivaravgifterna från 15,6 lill 28,3 procenl. De s. k.inkomslförslärkningarna dessa år kom alt verksamt bidra till den ekonomiskakris för det svenska folkhushället, som vi genomlidit ochsom bl. a. lett till de stora underskotlen i statsbudgeten. Huruvida del kommer att föreligga behov av skattehöjningarunder 1980 är hell avhängigl av konjunkturerna och den ekonomiska utvecklingeni stort. Därom går del inte all göra några bestämda uttalanden . En avgörande faktor blir löneutvecklingen under nästa år.Om löneökningarna skulle bli så stora att ramarna för privatkonsumtionsulrymme hotar att sprängas, kan det givetvis bli nödvändigt att drain köpkraft. Enligt vår uppfattning är del emellertid statsmakternas uppgiflatt så klart ange detta utrymme, att några köpkraftsindragande skattehöjningarinte blir nödvändiga. Vi anser alltså, all skatteomläggningen på sammasätt som för bör användas lill all begränsa behovet avnominella löneökningar. Därigenom kan arbetskraftskostnadsökningen hållastillbaka, en fortsatt förbättring av relativa kostnadsläge ske, densvenska exportindustrins och den imporlkonkurrerande industrins internationellakonkurrensförmåga ytterligare förstärkas och förbättringen av handelsbalansenoch bytesbalansen fortsätta. Skattehöjningar som ökar koslnadsbelaslningen pånäringslivet motverkar en sådan utveckling. 1 ju högre grad vi kan begränsa deninhemska koslnadsulveck- SkU1978/79:55 79 lingen i förhållande till omvärlden, desto mer kan vi isjälva verket tillåta den privata konsumtionen att öka utan atl behöva geavkall på centrala balansmål. Del går inte atl utlova, alt några skallehöjningarinte skall behöva ske 1980. Delta bör emellertid vara målet. Det vore fel altnu binda sig för skatteskärpningar. Men om man inte höjer några skaller, leder detta inte tillall budgelun-derskottel ökar ytterligare? Balans i statsbudgeten är inte och bör inte vara något målför den ekonomiska politiken eller skattepolitiken. Däremot hör samhällsekonomiskbalans och jämvikt i bytesbalansen till de ekonomisk-politiska målen.Statsbudgetens saldo är en dålig mätare av den samhällsekonomiska balansen. Definitionsmässigl är bylesbalansen lika med det lolalafinansiella sparandet i samhällsekonomin, dvs. de lolala inkomsterna minus delolala utgifterna. Ett underskott i bytesbalansen kan sålunda beskrivas som ellsparandeunderskolt i ekonomin. Del skapar ell molsvarande behov av ulländskupplåning. Bylesbalansunderskollet eller underskollet i samhälletstotala finansiella sparande är lika med summan av del finansiella sparandelinom de olika sektorerna inom samhällsekonomin, dvs. hushållsseklorn,bostadssektorn, näringslivet och den offentliga sektorn. Den offentligasektorn kan i sin tur delas upp på stat, kommuner och socialförsäkringssektor. Ett ökat underskott inom en sektor av ekonomin leder inteautomatiskt lill en försämrad samhällsekonomisk balans, dvs. lill ett ökatbytesbalans-underskott. uppgick underskottet i statsbudgeten till 17,8miljarder kronor. 1978 hade det ökat till . somstatsbudgetens underskott ökade kraftigt minskade emellertid underskottet ibytesbalansen dramatiskt från lill knappa 4 miljarderkronor. Ett ökat budgetunderskott kan alltså mycket väl vara förenal med enpåtagligt förbättrad balans för ekonomin i dess helhet. Motsatsen kan ocksåinträffa. minskade det statliga budgetunderskottet från10,3 lill . ökade emellertid bytesbalansens underskottmed ca , dvs. den ekonomiska obalansen förvärrades. Avgörande för den ekonomiska politiken bör alltså inte iförsta hand vara huruvida en viss skatlepolilisk åtgärd kan tänkas öka ellerminska budgetunderskottet ulan hur den påverkar den totala ekonomiska balansen.Enligt vår uppfattning skulle arbetsgivaravgiftshöjningar eller andra åtgärdersom driver på kostnadsutvecklingen i samhället vara ägnade all försämra denlolala ekonomiska balansen och att öka underskottet i bylesbalansen iförhållande lill vad som annars vore möjligl. Del bör i delta sammanhang också påpekas, atl det statligabudgetunderskottet grovt överdriver den offentliga sektorns samladeupplåningsbe- SkU 1978/79:55 80 hov.Det beror på del sparande som äger rum inom socialförsäkringssektorn.För 1979 uppskattas det statliga budgetunderskottet till 44,3 miljarder kronor.Som framgår av tabellen nedan stannar underskottet i den totala offentligasektorn vid . Det är mindre än de offentligainvesteringarna. 1 själva verket har alltså den offentliga sektorn ell positivtrealt sparande. Det reala sparandet är nämligen det finansiella sparandet plusinvesteringar. Det ger ett något annat perspektiv på talet om de jättelikabudgetunderskotten. Tabell1: Offentliga sektoms utgifter och inkomster. ' Inkl. netto av kommunala mark- och fastighetsköp.Källa: Ekonomidepartementet. folkpensionsavgiflen leder dellalill ett ökat finansiellt sparande i den statliga budgeten. Del ger emellertidinie den inkomstökning/ökning av det finansiella sparandel avslorieksordningen per procenlenhets höjning somunderslundom anges. Slalens egna arbelsgivaravgiflskoslnader ökar med ca 0,3miljarder kronor. Staten måste vidare öka sina bidrag till kommunerna för altkompensera dessa för ökade arbetskraftskostnader på drygt 0,5 miljarder kronor.Eventuellt kan man bokföra en ökning av statens finansiella sparande av storleksordningen1,. Samtidigtminskar det finansiella sparandel inom ekonomin i övrigt i motsvarande mån;inom näringslivet, vars koslnadsbelaslning ökar, och inom hushållssektorn somsannolikt får vidkännas prishöjningar till följd av avgiftshöjningen. Enavgiftshöjning kan mycket väl leda till en minsk- SkU1978/79:55 81 ning av det totala finansiella sparandet i samhället, dvs.till en ökning av bytesbalansens underskoll, genom atl exportföretagen tvingashöja sina priser på utlandsmarknaderna och därigenom får sälja mindre. Det ärjust härigenom som ett minskat statligt budgetunderskott kan leda lill ökadobalans för ekonomin i dess helhet. Det är av detta skäl - av omtanke om densamhällsekonomiska balansen i stort och nödvändigheten av att begränsa denrelativa kostnadsutvecklingen i - som vi kommer alt motsätta ossaviserade arbelsgivaravgiftshöjningar. Det är möjligl alt en skatteomläggning som inteförenas med skallehöjningar på andra områden på kort sikt kan leda lill ensmärre ökning av budgetunderskottet i förhållande till vad delta annars skulleha blivit. 1 ett något längre perspektiv tror vi emellertid alt resultatet blirdet direkl motsatta. Det finns återigen anledning all framhålla vad den särskildanäringspolitiska delegationen i sitt betänkande anfört i detta hänseende: Delegationen har kommit till denbeslämda uppfattningen, att en djupgående översyn och revidering avskattesystemet är oundgängligen nödvändig. Det finns en överhängande risk föratl det mångåriga arbelet för ell utvecklat välfärdssamhälle går lill spillogenom atl välfärdssystemets finansiering fräter ner incitamenten till arbete,kapitalbildning och risklagande. Del ovan anförda innebär inie, atldel stora budgetunderskottet enligt vår uppfattning inte skulle vara någotproblem. Vi anser del emellertid vara ett problem som man inte kan komma tillrätta med genom skattehöjningar och en ytterligare skärpning av skattetrycketutan genom utomordentlig återhållsamhet med nya utgiftsåtaganden. Enfortlöpande omprövning av pågående verksamheter inom den offentliga sektornbör komma till stånd. Möjligheten atl avgiflsbelägga offentliga tjänster bör iökad utsträckning användas. Vi vill också - liksom långtidsutredning -framhålla alt sparandet inom den offentliga resp. den privata sektorn ärkommunicerande käri. Ju större det finansiella sparandel inom den privatasektorn är, desto mindre blir behovet av ell offenlligt sparande. Vi ser detlångtifrån som nägol mål atl ha ett stort offentligt sparande påhushållssektorns bekostnad. Vi anser del tvärtom vara alt föredra, attsparandet i första hand sker hos de enskilda medborgarna. Åtgärder för altstimulera hushållssparandet är elt alternativ lill skattehöjningar. Skallen inkomster m. rn. Förslaget i propositionen 160 tillreformerad skatteskala innehåller flera delar. vidden statliga beskaftningen föreslås slopat. höjs grundavdraget vidden kommunala beskattningen till . Det motiv härför som nämns ipropositionen är att det kommunala skatteunderlaget föreslås breddal genom attdäri skall ingå de skalteplik-6 1978/79. SkU1978/79:55 82 tiga förmåner, bl, a, sjukpenning, som intebeskattas kommunalt. Genom höjningen av grundavdraget balanseras ökningen avdel kommunala skatteunderlaget. Såvitt vi kan förstå borde det rimligtvis ha varit möjligtatt åstadkomma motsvarande balansering av ett vidgat kornmunall skatteunderlaginom ramen för de ändrade regler för den kommunala skatteuljämningen, somföreslås i propositionen 1978/79:95. Alternativt kan man säga, att om envidgning av det kommunala skatteunderlaget till att omfatta ifrågavarandeskattepliktiga förmåner förutsätter en molsvarande krympning av skatteunderlagetgenom ett höjt kommunalt grundavdrag, så framstår omläggningen i deltahänseende knappast som meningsfull. Principiellt sett är enligt vår uppfattningett enhetligt grundavdrag att föredra framför den i propositionen föreslagnaordningen, som är ägnad att öka skattesystemets karaktär av lapptäcke. Sedda isolerade innebär justeringarna av grundavdraget enskärpning av den statliga inkomstskatten med , och vid 29kronors kommunalskatt en sänkning av den kommunala inkomsiskatten med 435 kr.Det enda motiv vi kan se för att acceptera en åtgärd av detta slag är all denökar utrymmet för marginalskatlejusteringar i mellaninkomstlägena, utan atldetta är förenat med stora nominella skattesänkningar i de högreinkomslskiklen. Med hänsyn härtill är vi, trots principiella betänkligheter,beredda alt tillstyrka den föreslagna lekniska anpassningen av skalleskalan. Förslagel till marginalskaltelätlnader innebär,jämfört med den nuvarande skalan i tekniskt justerat tillstånd, icke obetydligamarginalskattesänkningar. Vid en utdebitering på . utgårmarginalskatter överstigande först på inkomster överstigande 62700kr. inkomst sänks marginalskalten med hela 5procentenheter. Marginalskaltenedjusteringar vidtas upp till en inkomst på114000 kr. Vi tillstyrker förslaget i propositionen 1978/79: 160 till skatteskalaför 1980. 1 propositionen 160 föreslås införandet av ettmarginalskallelak. Förslaget har givils en utformning som anknyter till nugällande 80/85-procents-regel avseende det totala skatteuttaget. Förslagetinnebär all den sammanlagda statliga och kommunala marginalskatten iinkomstskikt upp till 30 basenheter - .