bet · G201AU23 · 1978-12-31 00:00:00 — Propositionensförslag till totalram och delramar inom denna har inte mött några invändningari motionerna. Utskoitet tillstyrker propositionens förslag. Inte heller harutskottet någon invändning mot vad som anförts om anslagets användning. Vadgäller anslagsberäkningen för nästa budgetår föreligger från moderatasamlingspartiets sida i motionen 2557 ett yrkande om alt del i propositionenbegärda beloppet om 423,3 milj. kr. skall sänkas till 273,3 milj. kr. Moderaternasyrkande är betingat av deras förslag om ökad användning av generella medel iden regionalpolitiska stödverksamheten. Det förslaget har avstyrkts avutskottet. Med hänsyn härtill och då propositionens medelsberäkning godtas avutskottet bör anslaget föras upp med det belopp som har begärts av regeringen.Det bör anmärkas alt anslaget kan komma alt belastas med vissa merutgifter pågrund av utskottets förslag till ändrade övergångsregler försysselsättningsslödet. AU 1978/79:23 Nytt anslag (förslag) 74 000 000 F. n. utgår medel för sysselsättning och service iglesbygder från följande anslag. A 3 Forsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet' B 15 Slöd lill skärgårds-förelag B 16 Särskill slöd till lantbruksföretag m. m. i vissa glesbygder 10 000 OOO-» D 7 Bidrag lill kommersiell service C 2 Särskilda stödåtgärder i glesbygder därav för (5 000 000) 2 Slöd lill regionala ut- (5 726 587) (2 000 000) (10 698 000) (12 000 000) (2 423 000) (2 000 000) V 8 Lån till investeringar ' Del av anslaget för särskilda stödinsatser för vård ochservice i glesbygdsområden. 2 förstatsbidrag till skärgårdsförelag högst . 3 förstatsbidrag till skärgårdsföretag högst . '' förstatsbidrag till lantbruksföretag m. m. i vissa glesbygder högst . Anslaget är avsett atl användas för de samordnadeinsatser för sysselsättning och service i glesbygder som har behandlats i detföregående. Det ersätter vissa tidigare anslag för motsvarande ändamål päskilda huvudtitlar pä sätt framgår av sammanställningen ovan. Medlenunder anslaget bör enligt propositionen disponeras för följande ändamål: stöd till förelag i glesbygder, stöd lill regionalautvecklingsfonder för speciella projekt som främjar företagsamhet i glesbygderoch skärgårdar. AU 1978/79:23 86 stöd till kommun förintensifierade kommunala sysselsäitningsinsalser (IKS), hemsändningsbidrag till kommunsom subventionerar hemsändning av dagligvaror, driftsstöd tillförsäljningsställen för dagligvaror och drivmedel, stöd till kommun för socialservice och omvårdnad. Utskoitet godtar de föreslagna principerna föranslagets användning. Vad som förordats om överföring till del nya anslaget avkvarstående behållning pä det nuvarande anslaget Särskilda stödåtgärder iglesbygder lämnas av utskottet utan erinran. Anslagetär som redovisats avsett att användas för bl. a. stöd till kommuner försocial service och omvårdnad. Motsvarande kostnader har, som framgår avsammanställningen, betalats från femte huvudtitelns() anslag Forsknings- och utvecklingsarbete samtförsöksverksamhet. har i sitt yttrande till arbetsmarknadsutskotietupplyst att tidigare i är för nästa budgetår har anvisat ett beloppav totalt 23,5 milj. kr. påpekar attunder har av medel som anvisats under anslaget 6 milj.kr. avdelats för insatser i glesbygdsområden. Det har vidbudgetbehandlingen i inte ifrågasatts någon ändring i detta avseendeför nästa budgetår. Socialutskoltet tillägger avslutningsvis i yttrandet attdet torde fa ankomma på arbetsmarknadsutskoitet att vid sin behandling av detnya anslaget Åtgärder i glesbygder överväga vilka konsekvenser detta bör fä förmedelsanvisningen under anslaget. propositionen gjorda medelsberäkningen under förevarande anslag är resultatetav en allmän avvägning av del totala behovet av insatser. Utskottet är därförinte berett atl överväga någon ändring av anslagsbeloppet med anledning av vadsocialutskoltet har anfört. Det bör ankomma på regeringen atl i samband medutfärdande av regleringsbrev meddela erforderliga föreskrifter med anledning avde påpekanden som socialutskottet har gjort. propositionen föreslagna avvägningen av anslagets storlek, 74 milj. kr., harbiträtts av utskottet i den föregående behandlingen av rikllinjerna föråtgärder i glesbygder. Utskoitet har i det sammanhanget avstyrkt ett yrkande icenterns partimotion 2562 om höjning av det föreslagna anslaget till 200 milj.kr. Utskottet tillstyrker sålunda att anslaget förs upp i enlighet medregeringens förslag. AU 1978/79:23 87 Täckande av förluster på grund av kreditgarantier till företag i glesbygderm. Nyttanslag (förslag) 1 000 Statliga kreditgarantier lämnas f n. för lån lillskärgärdsföretag, lill lantbruksföretag m. m. i vissa glesbygder och - som ettled i stödet lill kommersiell service - till anskaffning av varulager. 1propositionen föresläs en särskild, gemensam ram för statlig kreditgaranti förlån till företag i glesbygder och atl ramen bör bestämmas lill 26 milj. kr. 1centerns partimotion 2562 yrkas att ramen vidgas till 100 milj. kr. Utskottetavstyrker motionsyrkandet och biträder propositionens förslag, som sammanfallermed vad lanlbruksstyrelsen resp. har begärt i sinaframställningar om anslag för nästa budgetär. Uiskoltettillstyrker vidare atl det förs upp ett särskill anslag för all täcka deutgifter som kan uppkomma för alt infria beviljade kreditgarantier. Somföreslagits i propositionen bör det nya anslaget för nästa budgetär föras uppmed endast ett formellt belopp om I . Åtgärder m. m. i anslutning till länsplanering Nyttanslag (förslag) 35 000 000 F. n. utgår medel frän fjortonde huvudtitelnsanslag Kommittéer m. m. och Åtgärder i etableringsfrämjande syfte i vissa länsaml från femtonde huvudtitelns anslag Länsstyrelserna m. m. till bl. a. vissaprojekt och kostnader för arbetsgrupper med uppgift atl behandlasysselsättningsfrågor. Från anslagsposten Särskilda sysselsättningsinsatser underfjortonde huvudtitelns anslag Särskilda slödätgärder i glesbygder betalasvidare åtgärder för all skapa ökad sysselsätlning i glesbygder. Underbudgeiärei 1978/79 har sammanlagl 22,9 milj. kr. disponerals för dessa ändamålfrån de angivna anslagen. 1propositionen förordas att ett särskill reservationsanslag tas upp för dessaändamål pä statsbudgeten för budgeiärei 1979/80. Medelsbehovei beräknas till 35milj. Verksamheten bör utvärderas under /81. Behållningenvid utgången av /79 pä den under anslaget Särskilda stödåtgärderi glesbygder uppförda anslagsposten Särskilda sysselsättningsinsatser börenligt propositionen tillföras förevarande anslag. Medlen under anslagspostenhar avselts för bl. a. statligt stöd lill särskilda arbetsgrupper som bildasmed uppgift att skapa ökad sysselsätlning i glesbygder. Moderatasamlingspartiet yrkar i motionen 2557 avslag på propositionens framställning omanslag. Yrkandet är en följd av i avsnittet om länsplaneringenredovisade begäran om en omprövning av denna planering. Utskottet har avvisatdenna begäran och avstyrker i följd härav även det föreliggandeavslagsyrkandei. Anslaget bör alltså anvisas i enlighet med AU 1978/79:23 88 Meddetta ställningstagande tillgodoses syftet i motionen 1665 av m.fl. (c) om medel till i för att genomföralänsprogrammet och i motionen 2453 av 'Wernebrink m. fl. (c) om ett beloppav 0,5 milj. kr. till i län för utredningsarbete.Det bör ankomma på regeringen alt besluta om fördelningen av anslagsmedlen påde olika länsstyrelserna. En fixering av visst belopp till en enskildlänsstyrelse, såsom föreslås i moiionen 2453, eller till visst ändamål, somförordas i motionen 1665, bör alltså inte göras av . Med det anfördaavstyrker utskottet de båda motionerna. 1977/78 Utgift 478773 444 Behållning 377 763 484 1978/79 Anslag 600000 000 1979/80Förslag 1050 000 000 Från anslaget bestrids utgifterna fördel iprogrambudgeten för AMS under programmet Regionalpolitiska stödåtgärderupptagna delprogrammet Lokaliseringslån. totalram för budgetåren 1979/80-1983/84 om . som behandlatsunder punkten C I ingår som nämnts en delram om . Medelsbehovetför lokaliseringslån under nästa budgetår beräknas i propositionen till 1 050milj. I moderata samlingspartiets motion 2557 yrkas att anslaget uppförsmed ett oförändrat belopp om 600 milj. kr. Motionärerna åberopar samma skäl föryrkandet som för den sänkning de begärt av anslaget till den regionalpolitiskabidragsverksamheten, dvs. att det uppstår ett minskat anslagsbehov om man gåröver till en ökad användning av generella medel i stödverksamheten. Eftersomutskoitet har underkänt uppfattning i den frågan och då utskottetgodtar propositionens medelsberäkning avstyrker utskoitet det aktuellayrkandet i motionen 2557. Anslaget bör således anvisas med det beloppregeringen har begärt. Itre motioner begärs att medel från anslaget skall specialdestineras för vissalän. I motionerna 2437 av () och () saml 2453 avKalevi Wernebrink m. fl. (c) begärs alt25 milj. kr. skallfå användas försärskilda åtgärder i län. () begär i motionen 2470atl 50 milj. kr. skall få disponeras för sysselsättningsstimulerande åtgärder iGävleborgs län. Utskottetavstyrker de tre motionerna. Motionsyrkandena anknyter till framfördaförslag om ändringar i den stödområdesindelning som har föreslagits ipropositionen. Som framgår av det följande avsnittet om AU 1978/79:23 89 indelningeni stödområden kan uiskoltet inie biträda dessa ändringsförslag. Inte heller bördelta för lokaliseringslån avsedda anslag, som föreslås i motionen 2470,användas för sysselsättningsstimulerande åtgärder ulan alt någon vägledning gesfrån sida om åtgärdernas inriktning och utformning. Låntill investeringar för kommersiell service 1977/78Utgift 3 674 7541 Behållning 3 053 7451 1978/79 Anslag 6000 000 1979/80 Förslag 8 000 000 1 propositionen begärs all anslaget förs upp med 8milj. m. fl. (s) begär i motionen 2512 alt anslaget höjsmed 2 milj. kr. Yrkandet har behandlats och tillstyrkts av utskoitet iavsnittet om riktlinjerna för åtgärder i glesbygder. Anslag bör alltså anvisasmed 10 milj. kr. Översiktöver den regionala utvecklingen till 1985 Utvecklingeni riksområden och län Utskottet kommer i följande avsnitt att behandlaslödområdesavgräns-ningen och motioner som rör utvecklingen i olika län. Detkan vara skäl all som bakgrund för det avsnittet översiktligt belysa vissaaspekter på den regionala utvecklingen fram mot mitten av 1980-talei. Ettsiffermaterial om befolknings- och sysselsäitningsförhållandena fram till 1985i län och kommuner redovisas i bilaga 5. Under1970-taleis första hälft ändrades påtagligt mönstret för den regionalabefolkningsutvecklingen i landet jämfört med . Den kraftigauiflyttningen från skogslänen på 10 000-15 000 personer under 1960-taletersattes med en nettoinflyllning. Storstadsområdena, som under 1960-lalet hadeden jämfört med övriga regioner kraftigaste befolkningstillväxten, har under1970-ialet haft én mer dämpad utveckling. Netloflyttning-arna mellan länen harunder 1970-ialet över lag varit avsevärt mindre . Ävenbefolkningsförskjutningarna inom länen har minskat betydligt jämfört medtidigare. En förklaring härtill är den kraftigt ökade pendlingen som gjort delmöjligt för många mindre kommuner all behålla och i en del fall också öka sinfolkmängd. Detta gäller främst kommuner som ligger inom pendlingsavstånd frånlänens primära centra och större regionala centra, där ökningen avarbetstillfällena i huvudsak skett. 'Anslaget Län lill investeringar för kommersiell service i glesbygd. AU 1978/79:23 >9 AHIIIIIh a 9 -**rl I ' r;*.'.".'. aaaaa -|-Q aaai a a > ' aX B a ajra. a a B B ar» a 1 a a a a a V*li«lfa aaaaaariial fm a a a a a m\n aafa a a a a a aa a a raaaaaaaba a a a a a a a an ii a i n a a a a a a afa aaaaaaaaåaaa >aBaaBaa|aaa,-_ aa aja ii ay - ----------------- - -fa a a IJllTaB *Äa m/ ra a a Jl a a C» * > aaa4_Q0 aji a n »* ra a a j£aaaaa--..M 1631Mo>, *-»-.-.-C'. [ B b\ t*?Ä::::::::::ät«'-"-'""-"'''''"'! VVÄ»**»*" / / U » B B/ 'J >B *mVia~a_a a a ,'( \* -' >:-»xflMv 4- Q * * \- V.'770.V. _ - B B Bj .« I B B aa B a a O ----BBBB'.a a a %jft_a a' t3RIKET: 8284 m +208 På kartorna redovisas befolkning 1978 och 1985 samt förändringarunder resp. perioder (1 000-tal). AU 1978/79:23 91 somligger på längre avstånd från dessa tillväxlcentra har emellertid i många fallutflytlningen och befolkningsminskningen fortsall, om än i lägre takt än under1960-lalet. Särskilt markant har denna omflyttning varit inom det inrestödområdet. Folkmängdeni ökade från 8 077 000 till 8 284 000 invånare.Stockholms län, östra , och som har avlandets befolkning har fått av tillväxten i landet. De procentuelltstörsta ökningarna har skett i övre Norriand saml i Väst- och Sydsverige.Mellersta Norriand har haft den svagaste utvecklingen, men även där harbefolkningen ökat. beräknas enligt länsstyrelsernas prognoserfolkmängden i riket stiga med 92 000 invånare till 8 377 000. Statistiskacentralbyråns senaste befolkningsprognos för riket slutar på 8 366 000 invånareför det alternativ där man räknar med en åriig nettoinvandring på 10 000personer. Reduceringen av tillväxten i riket hänför sig främst till en nedgångi födelsetalen. Antalet födda kommer att vara ungefärlika stort som antalet avlidna. Atl trots detta befolkningen antas öka berorhelt på en beräknad nettoinvandring i storieksordningen 10 0(X) invånare perår. Av ökningen i riket på 92 000 antas mer än två tredjedelar tillfallaStockholms län. Av övriga riksområden beräknas östra fl enrelativt gynnsam tillväxt medan för övre Nortland förutses en minskning med 6000 invånare. Utvecklingen1970-1978 resp. 1978-1985 belyses av kartorna (s. 90 och 92). Där anges delsfolkmängden i riksområden och län 1978 resp. 1985, dels beräknade förändringari folkmängden . Kartornas mönster illustrerar denprocentuella tillväxten i området . Utvecklingeni de län som ingår i skilda riksområden varierar betydligt. har ökat med 42 000invånare och beräknas få ensnabbare ökning, 64 000, . har ökat med 32000 invånare . Därav har 22 000 tillfallit län och 10000 . Övriga län har haft mindre ökningar eller svagtillbakagång. Fram lill 1985 beräknas enligt länsstyrelsernas prognoser områdetfå en ökning med 14 000 invånare, varav ca 7 000 beräknas gä till vartderaUppsala och . Övriga län beräknas få oförändrad folkmängd. ISmåland med öarna har folkmängden ökat med 9 000 invånare ,varav hälften har gått till . Området beräknas enligt prognosernaöka med 4 000 invånare . väntas öka med 6 000invånare och med 1 000 invånare. I och pekarprognoserna mot att folkmängden minskar. 1Sydsverige ökade folkmängden med 38 000 invånare , varav 24000gick till och 13 000 till län. Regionen ökar enligtprognosen med 6 000 invånare . län beräknas ökamed drygt 9 000 och med 2 000 AU 1978/79:23 På kartorna redovisas befolkning1978 och 1985 samt förändringar under resp. perioder (1 000-tal). AU 1978/79:23 93 invånare.För antas en minskning med 5 000 invånare. Västsverigehar haft en ökning på 55 000 invånare under 1970-lalet, och riksomrädetberäknas öka med 6 000 . harökat med 27 000invånare. med 21 000 och med 9 000. län har minskat med 2 000 invånare . förutsesenligt prognoserna en fortsatt tillväxt i med 12 000 invånare samt iSkaraborgs län med 2 000 invånare. får enligl prognosenoförändrad folkmängd, och får en minskning på 8 000. 1norra har folkmängden ökat med knappt 9 000 invånare ,varav drygt 7 0(X) i och mindre ökningar i ochVärmlands län. Fram lill 1985 pekar prognosen pä en befolkningsökning förområdet med 3 000, som helt beräknas tillfalla . Imellersta Norriand ökade folkmängden med knappt 4 000 invånare perioden1970-1978. Ökningen skedde främst i . Fram lill 1985 beräknasenligl prognoserna folkmängden öka med ett tusental personer i området.Västernorriands län väntas öka med 2 000 invånare medan beräknasminska med knappt 1 000 invånare. Iövre ökade folkmängden med 19 000 invånare, varav drygt 7 000 iVästerbottens län och drygt 11 000 i . beräknasfolkmängden minska med 6 000 personer. 1 räknar man dock medatt ökningen fortsätter med 2 000 personer medan prognosen för läninnebär en minskning med ca 8 000 personer. Prognosernaär gjorda med förutsättningen alt nuvarande regionalpolitiska medel hållsoförändrade. Den regionala balans som syntes varamöjlig atl uppnå förefaller av delta material alt döma åter vara på väg allrubbas. Resultaten kan tolkas sä att hittillsvarande slödätgärder och styrmedelär otillräckliga för att åstadkomma en omfördelning av befolkningstillväxtenfram till 1985 till förmän för skogslänen. Vid sidan av utvecklingen i länen kan del vara avintresse alt också översiktligt belysa utvecklingen för skilda ortstyper. Befolkningsutvecklingen1970-1978 samt 1978-1985 i skilda ortsiyper framgår av följande uppställning: AU1978/79:23 94 -0,1 -0,8 Siorsiadsområden Primära cenira Regionala ceniraKommuncenlra Riket 208 2,6 92 1.1 Storstadsområdena och primäracentra har fått av folkökningen i riket under 1970-talel. Tendensenförefaller bli förstärkt fram lill 1985. Regionala centra och kommuncenlraökade också under 1970-ialel men fram lill 1985 beräknas dessa kommunlyperförlora en del av sin folkmängd. Särskill markant är omsvängningen förkommuncenlra, som under 1970-lalet ökade med 47 000 invånare, men som fram till1985 beräknas föriora 10 000 invånare. Som också nämndes inledningsvis är detfrämsi kommuncenlra i närheten av större kommuner som har ökat under1970-talet. Av storstadsområdena har ökat med 35 000invånare under 1970-ialei. Regionen beräknas växa med ytteriigare 60 000 framtill 1985. har ökat med 19 000 invånare och beräknas fåytteriigare 4 000 fram lill är 1985. har vuxit med 14 000invånare och beräknas öka med 2 000 . Primära centra har ökat såväl inom som utom stödområdet.Enstaka primära cenira har dock haft svårigheter alt hålla sin folkmängd. 1 bl.a. och har befolkningen t. o. m. minskat, och i några fall fårman även svårigheter alt hålla folkmängden . Regionala centra utanför stödområdena har ökat med 26 000invånare och beräknas öka med ytterligare 8 000 invånare framtill 1985. Dessa kommuner har minskat med 15 000 invånare i stödområdet inkl.grå zonen och de kommer enligl prognoserna att föriora ytterligare 11 000invånare . Kommuncentra i inre stödområdet har föriorat 11000invånare och de beräknas förlora ytteriigare 5 000 fram till1985. Kommuncentra i allmänna stödområdet och grå zonen har ökat med 17 000invånare men beräknas föriora 3 000 invånare . Utom stödområdethar kommuncentra ökat rned 41 000 invånare under 1970-lalet men även där visarprognoserna på tillbakagång om än begränsat till 2 000 invånare. Sammantaget har inre stödområdets regionala centra ochkommuncenlra minskat med knappt 15(X)0 invånare under 1970-lalet, ochminskningen beräknas fortsätta med ytterligare drygt 12 000 invånare fram till1985. Här ingår också en positiv utveckling för ett anlal kommuner i området.Detta kan AU 1978/79:23 95 jämförasmed en ökning för dessa kommuntyper i områdena utanför stödområdena med 67 000invånare och en fortsatt ökning med 6 000 invånare fram lill1985. Ensammanfattning av prognoserna lill 1985 innebär följande. En betydandetillväxt väntas i , i flertalet primära cenira samt iregionala cenira utom stödområdet. De största svårigheterna beräknas komma allföreligga för regionala centra och kommuncenlra inom stödområdet inkl. dennuvarande grå zonen. Del finns självfallet undanlag frän dessa tendenser. Delfinns kommuner med vikande utveckling utom stödområdena och kommuner medtillväxt inom stödområdet. Allmänt sett kan dock sägas atl nuvarandestödområdesindelning med ett fätal undanlag speglar de långsikliga regionalaproblemen. Åtgärderi olika delar av landet. I de följande avsnitten behandlar utskollel delsfrågan om inplacering av kommuner i olika stödområden, en fråga som föranletten mängd motionsförslag (se bil. 6), dels ett stort anlal motioner med förslagom åtgärder i olika delar av landet. Flertalet av dessa motioner väcktes redanunder allmänna motionstiden, dvs. innan proposilionens innehåll var känt. Mångaav motionerna är av programkaraktär. När del gäller förslag om olika åtgärdervill uiskoltet allmänl ullala alt åtskilliga av dessa förslag inte i försiahand bör prövas av utan av regeringen, statliga myndigheter,landsting och kommuner. uppgifl i delta sammanhang är i huvudsak altuttala sig om inriktningen av samhällsåtgärder och anvisa ekonomiska ramar förpolitikens förverkligande. Uppslag om konkreta statliga insaiser bör på vanliglsäll prövas i budgetsammanhang. Utskollel redovisar sinaslällningsiaganden länsvis frän norr lill söder. börjar denna genomgång tar utskoitet upp motionen 1553 av . (s), i vilken behandlas situationen i de fem Norrlandslänen. I motionenförs fram krav på aktiva samhällsinsatser i mot bakgrund avlandsdelens negativa utveckling. Motionärernapåtalar behovet av att utveckla sysselsättningen inom basnäringarna skog, gruvoch stål. Man vill ha vidareförädling och produktutveckling inom deråvarubaserade företagen, prospekiering och brytning av uran och andra kändamineraler, ökad sysselsättning genom utläggning av central, statlig, kooperativoch privat verksamhet, ökad byggverksamhet samt intensifierade insaiser inomden offentliga sektorn för att skapa arbete eller utbildning åt arbetslösungdom i . I motionen betonas atl en aktiv näringspolitik är enförutsättning för kraven på en stark regionalpolitik. Utskoitethar inte någon annan uppfattning än motionärerna när det gäller behovet avinsatser i . De regionalpolitiska problemen ökar generellt sett julängre norrut man kommer. Detta bör självfallet återspeglas när det AU 1978/79:23 96 Tyngdpunkten pä ålgärdssidan måste därför i framtidenliksom ligga i skogslänen och då särskilt i de nordligaste länen medprioritering av de inre delarna. Med hänvisning till det anförda synes motioneninte behöva föranleda någon åtgärd. AU 1978/79:23 Primärt centrum Res;ionalt centrum ICommuncentrum Kommundolscentrum 7 1978/79. AU 1978/79:23 98 har under 1970-lalet haft en ökningav folkmängden från 255 000 till 266 000 invånare. Liinssiyrelsen räknar medalt folkmängden skall minska till 258 000 fram lill . Ökningen i länetunder 1970-ialel har skett i kommunerna längs kusten samt i och Älvsbyn.Kiruna, och har haft en i stort sett oförändrad folkmängd,medan övriga inlandskommuner minskal med mellan 7 och upp till 17 96. Densistnämnda siffran avser . räknar med en fortsatt svagökning i . Övriga kommuner i den s. k. Fyrkanten (,och ) samt och antas få en folkminskning.Arvidsjaurs kommun beräknas kunna hålla sin folkmängd medanövriga inlandskommuner antas gå en fortsatt minskning till mötes. Norrbottensoch har de lägsta förvärvsfrekvenserna i landet. hardessutom den högsia arbetslösheten i landet. prognoser tyder päalt dessa förhållanden kommer att bestå också fram . Av länetskommuner har och förvärvsfrekvenser i nivå med medelvärdet i riket.Dessa kommuner har också den lägsta arbetslösheten i länet. Av övriga kommunerhar och saml mycket låga förvärvsfrekvenser och enmycket hög arbetslöshet. I synnerhet andelen sysselsatta kvinnor är låg.Länsstyrelsens prognoser tyder på att skillnaderna i förvärvsfrekvens mellanlänets kommuner kommer att öka fram lill . Proposilionens förslag till inplacering av länetskommuner i stödområden innebär stödområde 4 för , och samt 5för och . Övriga kommuner har placerats i stödområde 6. 1moiionen 2580 av m. fl. (s) föreslås, att inplaceringen avArvidsjaur skall justeras från 5 till 6. () och TorstenStridsman (c) föreslår i motionen 2567 att , och delas medinplacering i stödområde 4 för de centrala delarna av resp. kommun ochstödområde 5 för övriga delar. Utskottethar inte funnit skäl till ändring av propositionens förslag lill siödområden iNorrbotten. Medanledning av förslagen i moiionen 2567 vill utskottet erinra om detprincipiella ställningstagandet tidigare i betänkandet an kommuner inte bördelas vid inplacering i stödområden men att det, med den konstruktionlokaliseringsstödet har, finns möjligheter att differentiera stödet inom enkommun om det bedöms lämpligt med hänsyn lill kommunens struktur och denkommunala planeringen. AU 1978/79:23 99