bet · G201UbU45 · 1978-12-31 00:00:00 — Utskottet anser det mot denna bakgrund angeläget attutskottet vid sin behandling av läroplansförslaget uttalar att regeringen vid denfortsatta behandlingen av lärarutbildningen för ämnet teknik skall utgå från enrekrytering av personer med en bred teknisk-praktisk erfarenhet frånyrkeslivet. Med anledning av motionerna 1978/79:2535 och 1978/79: 2606 yrkandet6 d bör som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört. dels att utskottets hemställan under 40 bort ha följandebetydelse: 40, att riksdagenbeträffande rekryteringen av lärare för den obliga toriska undervisningen i teknik med anledning av propositionen 1978/79:180 och motionerna 1978/79:2535 och 1978/79: 2606 yrkandet 6 d som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 15. beträffande gemensam kursplan för orienteringsämnenaav () och Hans Nyhage (m) som anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 46 börjar "Skolan skall" och på s. 47 slutar"yrkandet 1" bort ha följande lydelse: Det är visserligen angeläget att skolans undervisningutgår från elevernas verklighetsuppfattning och att samma stoff belyses urflera traditionella ämnens synpunkt. Men detta förhindras inte i framtidenlika litet som av att varje ämne som har särskilda mål och huvudmoment.Genom en sådan utformning av kursplanerna bringas större reda UbU 1978/79: 45 87 ochklarhet i vad eleverna skall lära sig och skapas en bättre garanti frånsamhällets sida för att väsentligt stoff blir behandlat. således med bifall till motionerna 1978/79: 2601 yrkandet 1, 1978/79:2602 yrkandena 1 och 2 samt 1978/79: 2632 uttalat om särskilda mål ochhuvudmoment för varje ämne bör ge regeringen tUl känna. delsatt utskottets hemställan under 48 och 49 bort ha följande lydelse: 48, att beträffandesärskUda mål och huvudmoment för den samhäUsorienterande respektive dennaturorienterande sektorn avslår propositionen 1978/79: 180 samt med bifalltiU motionerna 1978/79: 2602 yrkandet 2 och 1978/79: 2632 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 49, att beträffandesärskilda mål och huvudmoment för enskilda orienteringsämnen med bifall tillmotionerna 1978/79: 2601 yrkandet 1 och 1978/79:2602 yrkandet 1 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, 16.beträffande befrielse från deltagande i undervisning i religionskunskap avStig Alemyr, , , , , och (samtliga s) som anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.47 börjar "Utskottet finner" och slutar "frånreligionskunskap" bort ha följande lydelse: tidigare framhållit kommer huvudmomenten i religionskunskap attläsas integrerat med övrig samhällsorientering. Eftersom religionskunskapendärigenom kommer att integreras med den övriga samhällsorienteringen anserutskottet i likhet med vad SÖ föreslagit och flera remissinstanser tUlstyrktatt befrielse inte längre bör ges från religionskunskap. Som exempel påomöjligheten att befria vissa elever från denna undervisning viU utskottet pekapå att när behandlas i samhällsorienteringen går det inte attutesluta religionens betydelse utan att kunskapsluckor uppstår. En befrielsekan även motverka de integrationsidéer som utskottet tidigare ställt sig bakom.Utskottet viU också framhålla att hänsyn tiU och respekt för olikatrosuppfattningar skall vara en självklarhet i skolan och inte döljas genombefrielse från en del i en helhet. bör därför bifalla motionen1978/79: 2606 yrkandet 6 c i vad det gäller religionskunskap och ge regeringentill känna vad utskottet anfört. delsatt utskottets hemstäUan under 52 bort ha följande lydelse: 52. att beträffande befrielse fråndeltagande i undervisningen i religionskunskap med avslag på propositionen1978/ 79: 180 och med bifaU tUl motionen 1978/79:2606 yrkandet UbU 1978/79: 45 gg 6c i denna del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 17. beträffandefrivillig undervisning i bibelkunskap av (), () och Hans Nyhage (m) som anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.48 börjar "Eftersom bibelkunskap" och slutar "friaaktiviteterna" bort ha följande lydelse: Föratt eleverna skall kunna få en fortlöpande bibelundervisning anser utskottetatt eleverna inom den timplanebundna undervisningen, om skolstyrelsen så finnerlämpligt och möjligt, bör erbjudas en veckotimmes undervisning i bibelkunskapper årskurs under låg- och mellanstadierna. bör därför bifallamotionen 1978/79: 2601 yrkandet 2 och som sin mening ge till känna vadutskottet anfört. delsatt utskottets hemstäUan under 56 bort ha följande lydelse: 56, att beträffande frivUlig undervisningi bibelkunskap med bifall tUl motionen 1978/79: 2601 yrkandet 2 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, 18. beträffandefördelning av huvudmomenten på stadier av lund, och (samfiiga s) som anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.51 börjar "I propositionen" och slutar "motionen 1978/79: 2597yrkandet 3" bort ha följande lydelse: Imotionen 1978/79: 2597 framhålls vidare att omsorgen om elever, som på grund avfysiska, psykiska eller sociala handikapp har svårigheter i skolan, ärgenomgående tema i SlÄ-beslutet och att detta på många punkter också går igen iprop, 1978/79: 180 samt i med anledning därav avlämnade motioner. Pä en fördessa elever mycket betydelsefull punkt gör emellertid propositionen dockavsteg. SÖ:s förslag om att ersätta de stadiebundna huvudmomenten med för detre stadierna gemensamma huvudmoment har proposifionen inte följt, trots attflertalet av remissinstanserna tillstyrkt. Utskottetdelar motionärens uppfattning att bättre förutsättningar för en lokalstadieövergripande planering nås genom att slopa stadieindelningen. Samtidigtundvikes onödiga omtagningar och avbrott vid stadiegränserna. Elever medsärskilda behov och intressen kan arbeta vidare med moment, som passar derasutveckling. De påtalade svårigheterna för många elever vidstadieövergångarna underlättas. Utskottet anser att genom bifalltill motionen 1978/79: 2597 yrkandet 3 ytterligare befrämjar skolgången förelever med svårigheter. Utskottet föreslår att med avslag påpropositionen 1978/79: 180 och med bifall till motionen 1978/79: 2597 yrkandet3 som sin mening UbU 1978/79: 45 89 gerregeringen till känna vad utskottet här anfört om slopande av stadiebundnahuvudmoment. delsatt utskottets hemställan under 63 bort ha följande lydelse: 63. att beträffande fördelningen avhuvudmomenten på stadier med avslag på propositionen 1978/79: 180 och med bifaUtiU motionen 1978/79: 2597 yrkandet 3 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, 19. beträffandebetygsättningen i av () och Hans Nyhage (m) som anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.56 börjar "Det i" och slutar "yrkandet 11" bort ha följandelydelse: Utskottethar för sin del den uppfattningen att betyg är nödvändiga som instrument förinformation, motivation och urval. Antalet betygs-tillfällen i börbibehållas oförändrat i förhållande till nuläget och övergång bör ske tillkursrelaterade betyg. Utskottet tUlstyrker alltså motionen 1978/79: 2631yrkandena 13 och 14 samt avstyrker regeringens förslag och övriga fömtvarandemotionsyrkanden. ställningstagande följer att bör avslå också motionen1978/79:939 såvitt den gäller och motionen 1978/79: 2606 yrkandena11 och 12 dels att utskottets hemställan under 72 bort haföljande lydelse: 72. att beträffande betygsättningen i grundskolandels bifaller motionen 1978/79:2631 yrkandet 13 samt avslår propositionen1978/79: 180 och motionema 1978/79: 272 i denna del, 1978/79: 939 yrkandet 4 idenna del, 1978/79: 2606 yrkandet 11, 1978/79:2635 yrkandet 2 och 1978/79:2636yrkandet 3, dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet medtiUstyrkan av motionen 1978/79:2631 yrkandet 14 anfört om kursrelaterade betyg, 20. beträffandebetyg i tillvabkurser av , , , , , och (samtliga s) som anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.56 börjar "Enligt motionen" och på s. 57 slutar "motionen1978/79: 2606" bort ha följande lydelse: Utskottethar tidigare ställt sig bakom vad föredraganden anfört om betyg i årskurserna 8och 9. Beträffande tiUvalskurserna är dock förhållandena annorlunda. Utskottethar också förordat en friare uppläggning av dessa än vad regeringenföreslagit. TUlvalskurserna kommer därmed att vara mycket varierande tiU sinutformning och omfattning. UbU 1978/79: 45 90 vilketnied hänsyn till elevernas skiftande intressen och lokala önskemål är etthuvudsyfte med förslaget. Det kommer således att bli svårt att få fram etttiUräckligt underlag för att sätta jämförbara betyg. Därtill kommer attbetygsättning på tillvalskurserna kan komma att medföra betygstaktiska val istället för det eftersträvade intressevalet så att eleverna väljer lättarekurser endast i avsikt att förbättra sin totala betygsumma. Frihet från betyg itiUvalskurserna ger den enskilde eleven större möjlighet att komma till sinrätt eftersom även andra sidor av eleven än rena kunskapsprestationer kommertill uttryck. Låsningen till vissa etablerade arbetsformer kan också brytasmed betygsfrihet på tillvalskurserna. Dessutom ger en betygsfrihet bättremöjligheter tiU organisatoriska och metodiska kopplingar till temastudier ochfria aktiviteter, vilket eiUigt regeringens förslag och vad utskottet förordatbör eftersträvas. Betyg i tillvalskurserna skulle starkt reducera dessamöjligheter. På samma sätt som gäller för fria aktiviteter bör intyg omgenomgången kurs utfärdas och föras in på betygsblanketten. Anteckningen böravse omfattningen och inriktningen av tillvalskurs. Riksdagenbör alltså biträda yrkandet 12 i motionen 1978/79: 2606 och avslå propositioneni denna friiga. delsatt utskottets hemställan under 73 bort ha följande lydelse: 73. att beträffande betyg itillvalskurser avslår proposi tionen 1978/79: 180 och med bifall tUl motionen 1978/79: 2606 yrkandet 12 godkänner vad utskottet förordat, 21.beträffande betyg med kryssmarkering {asterisk) m. m. av , , , , , ochÅke GiUström (samtliga s) som anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.57 börjar "Omsorgen om" och slutar "yrkandet 13" bort haföljande lydelse: Utskottetdelar inte uppfattningen att kryssmarkering (asterisk) skaU användas för attmarkera att vissa elever bedöms i särskild referensgrupp. I stället för attmed denna iitgärd hjälpa dessa elever upplevs denna markering enligtutskottets uppfattning som diskriminerande. Genomen förstärkt studie- och yrkesorientering för elever med skolsvårigheter gesbättre underlag för särskilt hänsynstagande vid ansökan till gymnasieskolanresp. Möjligheten att ta in elever i gymnasieskolan på s. k. frikvot berörs inte av föredraganden. Behovet av denna åtgärd ökar genom detvidgade samhäUsansvaret för 1619-åringar. Utskottet ansluter sig sålunda tiUmotionärernas uppfattning och föreslår att bifaller yrkandet 13 imotionen 1978/79: 2606. delsatt utskottets hemställan under 74 bort ha följande lydelse: 74. att beträffande betyg medkryssmarkering (asterisk) och fri kvot bifaller motionen 1978/79: 2606 yrkandet 13, UbU 1978/79: 45 91 22.beträffande kvartssamtal av () och Hans Nyhage (m) som anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 58som börjar "Utskottet delar" och slutar "yrkandet 15" bortha följande lydelse: uppfattning bör hos regeringen begära att syftet medkvartssamtalen preciseras på sätt som föreslagits i motionen 1978/79: 2631yrkandet 15, vilket yrkande utskottet alltså tUlstyrker. delsutskottets hemställan under 75 bort ha följande lydelse: 75. att beträffande kvartssamtal bifallermotionen 1978/ 79:2631 yrkandet 15, 2S.beträffande försöksverksamhet med färre betygstillfällen i gymnasieskolan avStig Alemyr, , , , ,och (samfiiga s) som anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.58 börjar "Utskottet är" och slutar "motionen 1978/79:2606" bort ha följande lydelse: Utskottetanser i likhet med vad betygsutredningen föreslagit och gymnasieutredningentillstyrkt att försöksverksamhet bör inledas med att minska antaletbetygstiUfällen i gymnasieskolan. Lokala skolmyndigheter bör kunna få beslutaom inskränkning av antalet betygstUlfällen i gymnasieskolan i enlighet med vadsom framförts i motionen 1978/79: 2606. Utskottet tillstyrker därför yrkandet15 i motionen 1978/79: 2606. dels att utskottets hemstäUan under 77 bort haföljande lydelse: 77. att beträffande försöksverksamhet med färrebetygstillfällen i gymnasieskolan bifaller motionen 1978/79: 2606 yrkandet15, 24.beträffande urvalsgrunder till fortsatt utbildning av (), OveNordstrandh (m), (), (), Hans Nyhage (m) ochChristina Rogestam (c) som anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.60 börjar "Utskottet instämmer" och slutar "yrkandet 17"bort ha följande lydelse: Detsynes utskottet orimligt att en studerandes könstillhörighet, som ligger utommöjligheterna för hennes eller hans påverkan, skall negativt kunna få betydelseför möjligheterna att delta i fortsatt önskad utbildning. Utskottet avstyrkerdärför att könstillhörighet får ingå bland urvalsgrundema. Med tillstyrkan avmotionema 1978/79: 2596 yrkandet 4 och 1978/79: 2631 yrkandet 17 biträderutskottet i övrigt regeringens förslag, delsatt utskottets hemstäUan under 79 bort ha följande lydelse: 79.att beträffande urvalsgrunder tiU fortsatt utbildning UbU 1978/79: 45 92 medanledning av propositionen 1978/79: 180 samt med bifall till motionerna1978/79:2596 yrkandet 4 och 1978/79:2631 yrkandet 17 godkänner vad utskottetförordat, 25.beträffande intagningsnämnds sammansättning av , ,, , , och (samtUga s) som anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.60 börjar "Enligt regeringens" och på s. 61 slutar"intagningsnämnds sammansättning" bort ha följande lydelse: Utskottetvill särskilt peka på det ansvar som åvilar samhället för att bättre följa uppalla 1619-åringar med erbjudande om utbildning, arbete och praktik. I likhetmed vad föredraganden anför anser utskottet att nämnden måste göraskälighetsbedömningar med hänsyn till förhållandena på arbetsmarknaden och tiUspecieUa elevbehov. Det är mot denna bakgrund angeläget att betygsutredningensförslag om en förstärkt lekmannarepresentation genomförs. Utskottet tillstyrkersåledes yrkandet 14 i motion 1978/79: 2606. delsatt utskottets hemställan under 80 bort ha följande lydelse: 80. att beträffandeintagningsnämnds sammansättning med avslag på propositionen 1978/79: 180 och med bifall tUl motionen 1978/79: 2606 yrkandet 14 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, beträffandej/urÄe/y.? av () och Hans Nyhage (m) som anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.61 börjar "Utskottet tillstyrker" och slutar "motionen 1978/79:2631" bort ha följande lydelse: Utskottetanser att bestämmelserna bör ändras så att alla elever ges rätt att genomkompletterande studier förbättra sina betyg. Utskottet föreslår därför attriksdagen bifaller yrkandet 16 i motionen 1978/79: 2631. delsatt utskottets hemställan under 81 bort ha följande lydelse: 81. att beträffande slutbetyg ochkompletteringsmöjlig heter med bifall tUl mofionen 1978/79: 2631 yrkandet 16 och med anledning av propositionen 1978/79: 180 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 27. beträffanderesurstilldelningen av , , Ro land , , , , (samtliga s) som anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.65 börjar "Utskottet anser" och slutar "motsvarande grad"bort ha följande lydelse: UbU 1978/79: 45 93 Regeringens förslag innehåller knappast någraresursförstärkningar för att förbättra arbetsmiljön i skolan /83.Utskottet kan inte dela uppfattningen att de problem som äruppenbara i många skolor skall behöva vänta på extra resurssatsning först fleraår framöver. Utskottetanser i likhet med motionen 1978/79: 2606 (yrkandet 20) att skolan bör tiUdelasresurser på 95 milj. kr. /80 så att länsskolnämndsdelen avförstärkningsresursen kan utökas med per elev. Därigenom gesmöjlighet till ökade insatser tidigare än regeringen föreslagit och medinriktning på skolor med särskilda problem. Utskottetanser också i likhet med motionen 1978/79: 2606 (yrkandet 17) att resurser föratt kunna arbeta i mindre grupper i musik bör tillföras förstärkningsresursen,inte som i regeringens förslag basresusen. Då få man på det lokala planetstörsta möjlighet att bedöma hur resurserna skaU användas för att tUlgodoseolika behov, vilket överensstämmer med uppbyggnaden av det nyastatsbidragssystemet för och som utskottet principiellt nu återuttalar sig för. Utskottetföreslår alltså att med ändring av sitt fidigare fattade beslut (UbU1978/79: 28, rskr 1978/79: 246) anvisar till Bidrag tUl driften av grundskolorm. m. for /80 ett förslagsanslag av (9 543 000 000 -\- 95 000000 =) 9 . samt som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om tillskott till förstärkningsresursen. dels att utskottets hemställan under 89 och 92 bortha följande lydelse: 89. att beträffande resurser för musik avslårpropositionen 1978/79: 180 och med bifall tiU motionen 1978/79: 2606 yrkandet17 i denna del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,92, att med bifaU tiU motionen 1978/79: 2606 yrkandet 17 i denna deloch yrkandet 20 tUl Bidrag till driften av grundskolor m. m. för budgetåret1979/80 under nionde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av 9 638 000 000kr., 28.beträffande resurser för hemkunskapsundervisningen på lågstadiet av ClaesElmstedt (c), (), (), (), HansNyhage (m) och Chrisfina Rogestam (c) som anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.67 börjar "Föredragandens förslag" och slutar "yrkandet 2"bort ha följande lydelse: Hemkunskapsmomentpå lågstadiet ställer krav på ytteriigare undervisningsinsatser. Undervisningbör enligt utskottets mening handhas av lärare. Resursökningen bör därför sommotionärerna anför tUlföras den undervisningsbundna (lärarbundna) delen avförstärkningsresursen. Vad utskottet med bifaUtUl motionen 1978/79: 2596 yrkandet 2 i UbU 1978/79: 45 94 förevarandedel anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 94 bort ha följande lydelse: 94. att beträffande resurstillskott förhemkunskapsundervisningen på lågstadiet med bifaU fill motionen 1978/79: 2596yrkandet 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 1. beträffandeblockämne fritt skapande av , son, och (samtliga c): Enviktig uppgift för skolan äi: att ge eleverna möjUghet till självförverkligande,frigörelse och ansvarstagande. Skapande verksamhet i olika former är därförviktig. Det bör vara naturligt att bygga på arbetsformerna i förskolan. Musik,rytmik, bild, form och rörelse är viktiga uttrycksmedel, vUka har starktsamband med kommunikationsförmågan men också har självständigt värde. I dagensskola är ämnena teckning, musik och slöjd i stort sett helt avskUda från andraämnen och från varandra. Ett nytt blockämne fritt skapande borde utformas ivilket de ovan nämnda delarna bör ingå. Ettsådant ämne bör också mera ta fasta på varje elevs förmåga och känsla för frittskapande än vad som är möjligt i dagens sektoriserade undervisning. I denöversyn av estetiska inslag i skolan som utskottet föreslagit bör desynpuiUiter vi här framfört särskilt beaktas. 2. beträffandemusikundervisning av , , Ro land , , , och (samthga s): Detär enligt vår mening olämpligt att, såsom föreslås i proposifionen, utan någonegentlig prövning minska elevernas tid för obligatorisk musikundervisning meden tredjedel. En så djupgående förändring av ämnet musik borde ha föregåtts aven analys av problemen i musikundervisningen och orsakerna till dessa. Fråganom en annorlunda kursplan, som bättre fillgodoser elevernas intressen, bordeockså ha utretts. Även försöksverksamhet med musikundervisning i andra formerborde ha legat tUl grund för ett förslag. Detär enligt vår mening synnerligen otillfredsställande att med hänsyn tUlbehovet att i ett sammanhang besluta om timplan för i alla dessdelar utan ett allsidigt utredningsmaterial nu tvingas fatta beslutom en minskning av timtalet i musik. UbU 1978/79: 45 95 3. beträffandeanskaffning av platser för den praktiska arbetslivsoriente ringen av , , , , , och (samtliga s): Utskottethar bifallit vårt krav om att utvidga den praktiska arbetslivsorienteringentill . Utskottet har också bifallit vårt förslag omuppföljningsarbete av SIA-reformen under parlamentarisk medverkan med uppgiftatt bl. a. följa utvecklingen av den utvidgade praktiskaarbetslivsorienteringen. Enligt vår mening har praktisk arbetslivsorienteringute på arbetsplatserna så stor betydelse för elevernas utveckling att skolaoch arbetsmarknad i samverkan måste finna former för att förverkliga uppstäUdamål. Skulle det visa sig att det är omöjligt att anskaffa tillräckligt medplatser för den praktiska arbetslivsorienteringen vill vi dock inte uteslutaatt en lagstiftning om arbetslivets medverkan i arbetslivsorienteringenbehöver tillgripas. 4. beträffandebetygen av , , gren, , , och ström (samtliga s): Avpropositionen framgår beträffande betygen bl. a. att föredraganden anser"att det fiims brister i betygen som informationsförmedlare. Det är därförönskvärt att utveckla andra former för information som ger en mer allsidig bildav elevens insatser och aktivitet i skolan", framhåller föredragandenvidare. Vidare uttalas att "vad som mot denna bakgrund fortsättningsvis kan motivera ett bibehåUande av betygen i ärenligt min mening endast deras roU som grund för urval till fortsattutbildning." Genomatt det enligt propositionen inte finns något alternativ tillbetyg för att klara det urval till fortsatt utbildning som måste ske vid ettbegränsat antal platser "finns det inte nu grund för att ta bort betygen igrundskolan". socialdemokrafiska mofionen 1978/79:2606 accepteras regeringens förslag idenna del. Vi vill slå fast att detta görs på grundval av föredragandens ovanangivna klart uttalade avståndstagande från betyg i alla avseenden utom i frågaom urval till gymnasieskolutbildning. Utskottet har ingen annan uppfattning . Medhänsyn till betygens enda återstående funktion att klara av det urval tUlfortsatt utbildning som måste ske vid ett begränsat antal platser anförföredraganden vidare att "det fortsatta utvecklingsarbetet rörandebetygen som jag tidigare förordat bör få karaktären av ett intensifierat arbeteför att ta fram andra urvalskriterier än betyg för urval tiUgymnasieskolan". Utskottet har i likhet med den socialdemokratiskamotionen inte heUer här någon annan uppfattning. Vid ett bifall till utskottetsförslag och därmed också propositionen kommer arbetet att inriktas på attavveckla betygen i . UbU 1978/79: 45 96 Detta yrkande återfinns i motionen 1978/79: 2606(yrkandet 11). Ett liknande yrkande finns i mofionen 1978/79:939 (yrkandet 4).Som en konsekvens av det ställningstagande utskottet gör till propositionen1978/79: 180 vad gäller betygen i borde utskottet ha ställt sigbakom yrkandena i dessa motioner. UbU 1978/79: 45 (15-') 1 Därav har utgjort barnkunskap. - Därav 2veckotimmar teknik. UbU 1978/79: 45 Översikt över motionernas behandling på nedan angivna ställen i 1978/79: UbU 1978/79: Motionsyrkandena behandlas på nedan angivna ställen i UbU 1978/79: Motionsyrkandena behandlas på nedan angivna ställen i UbU1978/79: 45 101 1.1 Propositionens hemställan ........................................ ..... 1 1.2 Propositionens huvudsakligainnehåll ....................... ..... 2 2.1 Motioner väckta vid /79 4 2.2 Motioner väckta med anledning avpropositionen 1978/79: 180 7 3.1 Övergripande synpunkter m. m.................................... 13 3.2 utformning skoldag timplan............ 27 3.3 Innehållet i skolans arbete .......................................... ... 37 3.4 Arbetssätt .................................................................. ... 51 3.5 Betygsättning i m. m................................ 54 3.6 Skola arbetsliv.......................................................... 62 3.7 Kostnader m. m............................................................ 64 3.8 Genomförande och uppföljning..................................... ... 67