bet · G201JoU6 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av motioner om vattenlagen I molionen 1977/78:596 av ()hemställs att hos regeringen begär att det i den blivande vattenlagenföreslås bestämmelser som möjliggör för organisationer atl utöva infiytande ifråga om allmänna natur- och kulturvårdande intressen. 1 motionen 1977/78:1626 av m. (s) hemställs all beslutar att ge regeringen lill känna vad somanförts om sakägarerält i ersättningsfrågor för yrkesfiskare och lalerätt itillåtlighets-frågor för organisationer i mål enligl vattenlagen. Enligt molionen 596 bör frivilliga organisationerav natur- och kulturvårdande art beredas möjlighet alt med rättsverkan påverkavattenlagens tillämpning. Motionären hänvisar bl. a. lill atl riksförbundet förhembygdsvård under en stor del av sin verksamhetslid på olika sätt aktivtverkat för alt landskapsomdaningar som oundgängligen erfordras vid byggande ivatten åstadkommer så liten skada som möjligt. a. varaangeläget om alt utrivande av kulturhistoriskt värdefulla byggnader i vatten,t. ex. äldre slenvalvsbroar, inte äger rum i onödan. Bevarandefrågan kan lösasgenom atl den ansvariga vägmyndigheten förhandlar med kommun, hembygdsföreningeller annan intressent beträffande medverkan vid upprustning. För att geunderlag för de kulturvårdande organisationernas medverkan fordras enligtmotionären alt den nya vattenlag som är under utarbetande får en sådanutformning alt dessa organisalioner ges möjlighet alt medverka jämsides medsakägare. Imotionen 1626 anförs alt enligl vattenlagen talan om ersällning och eventuellaskadebegränsande åtgärder får föras endast av dem som har ägande- ellernyttjanderätt till sådan fasl egendom som skadas av vallenfö-retagei. Dettainnebär enligt motionären att fiskare som erhållit tillståndalt utsätta bollengarn på allmänt vatten inte erhåller ersättning för åtgärdervidtagna enligl vallenlagen om dessa påverkar hans fiskemöjligheter.Yrkesfiskare med fast redskap kan således drabbas av skada till följd avvattenlagen utan rätt atl föra talan. Inkomstbortfallet kan vara belydande,liksom de belopp som investerats i de fasta redskapen. 1 1978/79. JoU 1978/79:6 2 talarrättviseskäl för atl sådana yrkesfiskare erhåller lalerätt enligt vallenlagen.Också skador på del rörliga fisket kan enligt motionen vara av den karaktärenalt de borde leda lill kompensation för fiskare som kan visa all de drabbas avetl vattenföretag, vilket talar för all lalerätt även i sådana fall tillkommeryrkesfiskare. I lillåtlighelsprövning enligt vattenlagen företräds delallmännas intressen av och kammarkollegiet. Motionärernaanser atl i dessa ärenden, där betydande gruppintressen kan vara berörda,yrkesfiskels och fritidsfiskets organisationer bör tillerkännas lalerätt.Enligl motionärerna bör de redovisade synpunkterna beaktas av regeringen i detpågående arbetet med att bereda en ny vattenlag. Utskottet behandlar i delta belänkande två molionermed anknytning till del pågående arbetet med en ny vattenlag. I motionernaberörs bl. a. sakägarebegreppet i valtenmål saml möjligheten alt tillgodosevissa allmänna intressen vid tillämpning av vattenlagen. Enligt motionen 596bör i den nya vallenlagen införas regler som möjliggör för t. ex. frivilligaorganisalioner alt jämsides med sakägare utöva infiytande i fråga om allmännanatur- och kulturvårdande intressen. 1 molionen 1626 anförs alt yrkesfiskarebör ges möjlighet all föra talan om ersättning och eventuella skadebegränsandeåtgärder i valtenmål. Vid lillåtlighelsprövning enligt vattenlagen bör enligtmotionärerna lalerätt tillkomma såväl yrkesfiskets som fritidsfiskets organisalioner. Ulskollet vill inledningsvis nämna altvatlenlagsulredningen (Ju 1969:58) lagt fram sitt slutbetänkandemed förslag om revision av vattenlagen (SOU 1977:27). Efter remissbehandlingbereds ärendet f n. i . Vadförst gäller sakägarebegreppet vill utskollel erinra om alt vattenlagen(1918:523) inte innehåller någon uttrycklig bestämmelse om vilka som skallanses vara sakägare i vallenmål. I valtenrältsskipningen ställs dock upp kravpå alt man måste ha viss kvalificerad anknytning lill fast egendom som berörsav ett vallenförelag. Praxis har sammanfattats så atl sakägare i vattenlagensmening är ägare och innehavare av skriftligen eller muntligen upplåten särskildrätt lill fasl egendom som direkt skadas av vatlenförelagel eller- utan atldirekt skadas - lider intrång i någol för fastighetens ekonomiska nyttjandeväsentligt inlresse med anknytning till del vallenområde där företaget utförs(se SOU 1966:65 s. 449). Saknassådan anknytning till fast egendom , är man således inte sakägare ivattenlagens mening. Detta innebär bl. a. atl man mot sökandens bestridandeinte är berättigad till ersättning för skada eller intrång av vatlenförelageloch inte heller har man rätt all lå ersättning för sina rättegångskostnader avsökanden. JoU 1978/79:6 3 I processuellt hänseende innebären personsställning som sakägare att han har lalerätt i valtenmål. Han kan alltsåuppträda som part i målet vid prövningen av såväl tillstånds- somersättningsfrågor, I vattenrätlslig praxis har man emellertid varit liberal ifråga om enskildas och organisationers möjligheter att oberoende avfasiighetsanknytning framföra sina synpunkter vid tillståndsprövningen. Del ärförst när frågan om lalerätt ställs på sin spets, t. ex, i fråga om rätt lillskadeersättning, rättegångskostnader eller fullföljd av talan, som denbristande fastighetsanknylningen spelar någon roll, 1valtenlagstiftningen har man genomgående intagit den ståndpunkten allavgränsning av sakägarekretsen inte bör bestämmas i lag (se bl, a, prop,1974:83 s. 196), har intagit samma ståndpunkt. Någonändring av sakägarebegreppel föreslås inle av utredningen (se s, 334), Ibetänkandet sägs dock uttryckligen (s,232) att bl, a. berörda intresseorganisationerbör få tillfälle alt yttra sig vid tillståndsprövningen i första instans. Rättlill fullföljd skall däremot endast tillkomma sakägare, kammarkollegiet ochberörd kommun. Deallmänna fiskeintressena avses liksom bli företrädda avkammarkollegiet, i förekommande fall med biträde av representanter förfiskeristyrelsen. 1fråga om förutsättningar för valtenföretag i allmänhet anför vatlenlagsulredningenvidare (s. 139 O an gällande regler om tillåtligheten av vatten-företag präglasav en stelhet i uppbyggnaden som varit ägnad all hindra en helhetsbedömning somfrån många synpunkter hade varit önskvärd. Enligl utredningen bör dessa reglerersättas med mera allmänt utformade regler som möjliggör en samlad bedömning avvatienföretagels inverkan på skyddsvärda allmänna intressen. Med möjlighetentill en friare tillåtlighetsbedömning än f n. torde enligl utredningen hänsynlättare kunna las lill naturvårds-krav och andra anspråk på skyddet förnaturmiljön. 1anslutning till molionen 596 bör särskill nämnas alt ulrivning av anläggning ivatten enligl förslaget skall vara underkastad samma förpröv-ningsskyldighetsom andra valtenföretag. I stället för all lämna tillstånd lill begärdulrivning föreslås lillslåndsmyndigheten få bestämma atl skyldigheten attunderhålla anläggningen m. m. skall övergå på viss eller vissa fastighetsägare.Sådant förordnande kan enligl förslaget också meddelas för staten, kommun ochvatlenförbund lill skydd för allmänna intressen. Utredningen anför i deltahänseende bl. (s. 213) att övertagande av anläggningarnas underhåll kanunderiälta genomförandet av sådana åtgärder som kan vara önskvärda t. ex. frånallmän miljövårds- eller hälsosynpunkt. Vidare sägs kulturhistorisktintressanta anläggningar härigenom kunna bevaras. Utskottetvill såvitt avser sakägarebegreppet för sin del framhålla att hittillsvarandepraxis i vattenmål gett bl. a. yrkesfiskets organisationer möjligheter altbevaka sina intressen vid prövningen av t. ex. tillståndsfrågor. Om den vidareprövningen av vaitenlagsutredningens förslag skulle ge vid JoU 1978/79:6 4 handenatl det finns utrymme för förbättringar i angivet hänseende vill utskottetsjälvfallet inle motsätta sig all frågan ägnas fortsatt uppmärksamhet. Iavbidan på kommande regeringsförslag om en reviderad valtenlagslift-ning tordedock någol särskill riksdagsinilialiv i ärendet inte vara påkallat. Utskottetförutsätter alt frågan om sakägarebegreppel kommeralt behandlas med särskildomsorg av regeringen framför allt när det gäller vallenmål som beröryrkesfiskare som fiskar på allmänt eller arrenderat vatten och där fiskarensintressen inte tillgodoses genom förmedling av vaitenägaren eller annansakägare. Med vad utskottet nu anfört bör molionen 1626 kunna anses besvarad. Inteheller yrkandel i molionen 596 synes vara av den arten alt del påkallar någonsärskild åtgärd från sida. Utskottet vill fästa uppmärksamheten påatl vatlenlagsulredningen för sin del lagt fram förslag som syftar till altunderlätta ett ökat hänsynstagande lill allmänna natur- och kulturvårdandeintressen och främja bevarandet av kulturhistoriskt intressanta anläggningar. Med hänvisning till det anförda hemställerutskottet alt 1. avslår motionen 1977/78:596, 2. anser molionen 1977/78:1626 besvarad med vad utskottet anfört. Närvarande:Einar ()*, (), Hans Wachimeister (m), Maj BrittTheorin (s)*, (), (), ()**,(), ()*, ()*, iLjung (m), ()*, () och i (c), dock atl vid behandlingen av motionen 1977/78:1626Kerstin (), () och ()** deltagitistället för (), () och i (). *Ej närvarande vid beliinkandcts justering. **betänkandets juslering lämnat uppdraget som ulskoUsledamol. JoU 1978/79:6 5 avSvante , , , , , och (samtliga s) som anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 3börjar med "Utskottet vill" och på s. 4 slutar med "ansesbesvarad" bort ha följande lydelse: Utskottetanser för sin del att hittillsvarande praxis i fråga om sakägarbe-greppet ivaltenmål inte gett fiskets organisationer tillfredsställande möjligheter atthävda sina intressen i här åsyftade sammanhang. Som i motionen 1626 anförs kanyrkesfiskare drabbas av skada och inkomstbortfall till följd av valtenföretagulan atl vara sakägare i sådana mål. Enligl utskottets mening talar bl. a.rättviseskäl för all sådana yrkesfiskare får möjlighet all föra talan omersättning m. m. i valtenmål. Vid lillåtlighelsprövning enligt vattenlagenföreträds del allmänna intresset av och kammarkollegiet. 1 alltstörre utsträckning blir tillåtlighelsprövningen en fråga om alt vägavatienföretagels fördelar mot de skador som det förorsakar fisket. I sådanaärenden kan betydande gruppintressen vara berörda. Utskottet delar motionärernasuppfattning alt såväl yrkesfiskels som fritidsfiskets organisalioner börerhålla taleräit vid tillståndsprövning enligt vattenlagen. Vad utskottetanfört om taleräit för organisalioner av yrkesfiskare och fritidsfiskare börlämpligen beaktas av regeringen i samband med den pågående beredningen av en nyvattenlag. Detta bör av ges regeringen till känna. delsutskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2. som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört med anledning av molionen 1977/78:1626.