bet · G201KU36 · 1978-12-31 00:00:00 — betänkande 1978/79:36 medanledning av propositionen 1978/79:181 om lokala organ i kommunerna jämtemotioner I propositionen föreslås en lag om vissa lokalaorgan i kommunerna. Förslaget innebär alt kommundelsråd i fortsättningen skallkunna handha förvaltnings- och verkställighetsuppgifter inom detkommunallagsreglerade området. Kommunerna ges också rätt att inrättadistriktsnämnder för sådana uppgifter. Institutionsstyrelser skall kunnatillsättas för förvaltning och verkställighet i frågorsom rören eller fleraanläggningar. Lagstiftningen, som är av försökskaraktär, är utformad så atlkommunerna ges största möjliga frihet att själva besluta om organisation ochverksamhetsformer. Förslagel innebär också en ändring i kommunallagen(1977:179). Enligtpropositionens förslag skall de lokala organen utses av kommunfullmäktige somockså bestämmer de lokala organens uppgifter och verksamhetsformer. För delokala organen blir bestämmelserna i kommunallagen om nämnderna i huvudsaktillämpliga. Lokall organ ges dock rätt alt väcka ärende i fullmäktige endastom fullmäktige föreskrivit del. Fullmäktige får vidare föreskriva att detlokala organet skall lämna siu budgetförslag lill nämnd som för kommunen i desshelhet handlägger frågor av del slag som åvilar det lokala organet. Förslageni proposilionen syftar till atl fördjupa den kommunala demokratin genom atlförbättra kommuninvånarnas möjligheter atl påverka och delta i del kommunalaarbetet. För närmare motiveringar för förslagen hänvisas till proposilionen. Ipropositionen anför föredragande statsrådet att lagstiftningen har försöks-karaktäroch au del får anses ankomma på kommunaldemokraiiska kommittén (Kn 1977:07)att utvärdera den försöksverksamhet som kan komma atl bedrivas med stöd av dennya lagen. I proposilionen anförs vidare atl kommunaldemokratiska kommitténskall ges i uppdrag atl även överväga frågan om hur de kommunaltförtroendevaldas arbetsvillkor skall kunna förbättras. I motionen 1978/79:814 av m.fl.(s), vilken väckts under den allmänna motionstiden, hemställs "atlriksdagen som sin mening ger regeringen till känna alt förslag till ändring avkommunallagen i enlighet 1 1978/79. KU 1978/79:36 2 medvad som anförts i motionen bör föreläggas redan under innevaranderiksmöte". Imotiveringen anför motionärerna att en modell med kommunala distrikisnämnderskulle medföra en spridning av inflytande och ansvar lill lokala organ.Medborgarna skulle få bättre möjligheter att diskutera och påverka sådanakommunala frågor som berör den egna kommundelen. Dessutom ökar möjligheternaatt engagera fler människor som förtroendevalda i den kommunala verksamheten. Motionärernaanför att bestämmelserna i specialförfaitningarna måste ses över innan endislriktsnämndsorganisalion är möjlig alt genomföra inom den specialregleradesektorn. En ändring av kommunallagen, som ger kommunerna möjlighet atl inrättadistriktsnämnder inom det kommunallagsreglerade området, är däremot inteförenad med några större lagtekniska svårigheter. Ett sådant förslag bör därförenligt motionärerna föreläggas redan under innevarande . I motionen 1978/79:2536 avKari m. fl. (c) hemställs "atl beslutar atl lagens 4 §skall ha följande lydelse: 'För lokala organ denna För lokala organ sombetecknas kommundelsorgan må bestämmelserna i kommunallagen (1977:179) 2 kap.28 § första stycket om offentlighet vid fullmäktiges sammanträden ägamotsvarande tillämpning. '; all bemyndigar regeringen alt ge dispensfrån skollag och byggnadslag i högst tio kommuner för att möjliggöraförsöksverksamhet med lokala organ inom den specialreglerade sektorn i enlighetmed vad som anförs i motionen". Imotiveringen anför motionärerna att propositionsförslaget tillkommit ulannärmare samarbete med kommunaldemokratiska kommittén och inte hellerremissbehandlats i den ordning som är brukligt. Motionärerna anför att dennabrist kan avhjälpas genom atl utskottet remitterar propositionen och de ianslutning till denna väckta motionerna till de kommunala förbunden och etturval av kommuner. Imotionen anförs vidare att det framlagda lagförslaget innebär atl de regler somgäller för de kommunala nämnderna blir gällande för de lokala organen.Därigenom kan ingen offentlighet medges. Detta är enligl motionärerna en brist.För att redan pågående försöksverksamhet skall kunna vidgas på ett meningsfulltsätt krävs en bestämmelse som medger offentlighet i överläggningar och beslutför den försöksform som betecknas kommundelsorgan. Enligtmotionen är det ock.å en brist atl den vidgade försöksverksamhet som skallstartas inte omfattar vissa försök inom den specialreglerade sektorn.Motionärerna är inte beredda atl medge ett generellt undantag från gällandespeciallagstiftning men anser att regeringen bör bemyndigas all i ett avriksdagen fastställt antal fall, exempelvis tio, medge undantag från skollagoch byggnadslag så alt en försöksverksamhet kan komma till stånd. Regeringenbör få medge tidsbegränsad försöksverksamhet i kommun som ansöker därom och sompresenterar en rimlig plan för ändamålet. börfå tillfälle att yttra sig om en sådan plan. KU 1978/79:36 3 I motionen 1978/79:2537 av m. fl. (c)hemställs "att beslutar all den i proposilionen föreslagnaförsöksverksamheten med kommundelsråd även bör omfatta direktvaldakommundelsråd". Enligtmotionen börkommundelsråden redan under den försöksverksamhet som kan komma atlbedrivas med stöd av den i propositionen föreslagna nya lagen kunna ges ettbredare arbetsfält. I synnerhet är det enligt motionärerna angelägel atlförsöksverksamheten även omfattar direktvalda kommundelsråd. Praktiskerfarenhet av direktvalda kommundelsråd bör vara av betydande värde för deställningstaganden i denna fråga som skall göras av kommunaldemokratiskakommittén och senare av statsmakterna. Del sätt kommundelsråden utses på är avbetydelse i avsevärt vidare mening än ur valsynpunkl. Intresset förkommundelsråden, deras lokala förankring och deras arbetsmöjligheter påverkasenligl motionen av hur kommundelsråden utses. Imotionen 1978/79:2467 av m. fl. (vpk), vilken väckts med anledningav propositionen 1978/79:111 om åtgärder mot krångel och onödig byråkrati m.m., hemställs "atl ullalar alt kommundelsråd bör inrättas,varvid deras sammansättning skall avspegla den politiska fördelningen ikommundelen och kommundelsråden ges beslutanderätt i vissa frågor". Imotiveringen anförs alt kommunmedlemmarnas inflytande över de egnaangelägenheterna minskat genom kommunsammanslagningarna och den ökadebyråkraliseringen inom den kommunala förvaltningen. Från demokratisk synpunktär del enligl motionärerna utomordentligt betydelsefullt atl motverka dennatendens. Fråganom kommunernas möjligheter alt inrätta kommundelsråd och distrikisnämnder tasäven upp i motionerna 1978/79:675 av m.fl. (c) och1978/79:1108 av m. fl. (m). Motionerna innehåller inga yrkanden idenna del. I motionen 1978/79:675 refereras till kommunaldemokratiskakommitténs arbete med dessa frågoroch i motionen 1978/79:1108 anförs alt enändring i lagstiftningen bör göras när kommunaldemokratiska kommittén slutförtsitt utredningsarbete. Ändringen bör göras i syfte att ge kommunerna möjlighetalt lill kommundelsråd/dislrikisnämnd delegera sådana frågor och sådanbeslutanderätt som kan bidra till en förstärkning av det lokala inflytandet påden kommunala demokratin. 1 motionen 1978/79:675 av m. (c) hemställs "4. att hos regeringen anhåller omtilläggsdirektiv lill kommunaldemokratiska kommittén angående de kommunalaförtroendemännens arbetsförhållanden i enlighet med vad som anförts imotionen". Imotiveringen anförs au det är av stor betydelse för en fungerande kommunaldemokrati all många människor är villiga alt åta sig kommunala KU 1978/79:36 4 förtroendeuppdrag.Genom kommunsammanläggningarna har varje uppdrag blivit tyngre och merarbetsamt atl inneha. Det finns tecken på atl allt fler avslår från kommunalaförtroendeuppdrag därför att det innebär konflikter med familje- och arbetsliv.En följd av detla kan bli att det kommunala förtroendemannaarbelet föriorar sinbredd och alltmer glider över till kretsen av heltidsegangerade förtroendemän.Det är enligl motionärerna angeläget alt en belysning av dessa förhållandenkommer till stånd och att förslag lill åtgärder framläggs. Imotionen 1978/79:813 av () hemställs "att somsin mening ger regeringen i uppdrag alt vidtaga åtgärder för att förbätlra dekommunalt förtroendevaldas arbetssituation". 1motionen anförs all de förtroendevaldas arbetsförutsättningar har försämratsoch atl representativiteten blivit allt snedare. Övergången lilldagssammanträden har lett till all dessa nu är lika vanliga som kvällssammanträden.Detta leder bl. a. till orättvisor genom att stora grupper av löntagare, bl. a.stats- och kommunalanställda, i praktiken kan fö både lön ochsammanträdesarvoden, medan de privatanslällda måste ta ledigt ulan lön frånsitt arbete. Det kan därför enligl motionären finnas skäl all överväga omersättning skall utgå dels med ell sammanträdesarvode, dels som ersättning förföriorad arbetsförtjänst. Gällandeordning m. m. En huvudprincip inom kommunalrälten är att varjekommun skall vara en odelad förvaltningsenhet. För varje uppgiftsområde skalldet finnas ett enda förvaltningsorgan för hela kommunen. Förvaltning ochverkställighet inom ett uppgiftsområde skall alltså ligga hos en och sammanämnd. Del är därför inte möjligt att inrätta flera nämnder som, var och en förett geografiskt område, svarar för förvaltningsuppgifter av samma slag. Grundenför denna ordning är främst önskemålet om en enhetlig och effektiv förvaltning.För den specialreglerade förvaltningen är principen oftast fastslagen i resp.specialförfaltning. Principen om det odelade förvaltningsområdet anses gällaäven för del kommunallagsreglerade området, alltså för de fakultativanämnderna. Detta hänger samman med all dessa nämnders uppgifter har brutits utfrån kommunstyrelsen. Tidigarefanns flera undantag från principen om del odelade förvaltningsområdet. Enligt1947 års byggnadsstadga, som gällde t. o. m. 1959, kunde t. ex. länsstyrelsenföreskriva att lokala byggnadsnämnder skulle inrättas. I nuvarande lagstiftninggörs undantag från principen genom lagen om social centralnämnd. Enligl dennakan kommun, som inrättat social centralnämnd, också inrätta socialadistrikisnämnder. Den försöksverksamhet med institutionsstyrelser som f n.bedrivs i nio kommuner är däremot inte något KU 1978/79:36 5 undanlagfrån principen om det odelade förvaltningsansvaret. Institutionsstyrelsernafår ställning som fakultativ nämnd, och deras uppgifter undandras frånfacknämnden på området som sålunda för sitt verksamhetsområde inskränkt. Socialutredningenföreslår i sitt slutbetänkande (SOU 1977:40) Socialtjänst ochsocialförsäkringstilläggaitdistriktsnämndernaskalltilldelasen mer aktiv roll änhittills i kommunernas socialvårdspolilik och i det uppsökande och förebyggandearbetet. Andra exempel på strävan atl decentralisera kommunala uppgifter tilllokala organ är det förslag till lokalt ledningsorgan som presenterades av enarbetsgrupp inom i promemorian (Ds U 1977:20)Medinflytande i skolan. I 20 kommuner förekommer dessutom försöksverksamhet medkommundelsråd. Dessa har lill uppgift bl. a. att följa utvecklingen inomkommundelen och alt hos kommunstyrelsen eller andra organ göra deframställningar som de anser påkallade. En annan uppgift är alt hålla kontaktmed kommundelens befolkning för ömsesidigt informationsutbyte. Kommundelsrådenbrukar också få avge yttranden och delta i beredningen av ärenden som berörderas verksamhetsområden och som skall avgöras av kommunfullmäktige. Frågan om de förtroendevaldas arbetsvillkoromfattas av det forskningsprogram rörande en utvärdering avkommunindelningsreformen som anvisade medel till (prop. 1978/79:61, KU 1978/79:17, rskr 1978/79:79). är administrativt ansvarig för forskningsarbetet, vilket beräknasvara avslutat . Rättentill ekonomisk ersättning för kommunala förtroendeuppdrag regleras i 2 kap. 29§ KL. 1 delta lagrum stadgas att fullmäktige för besluta atl till ledamot ochsuppleant i fullmäktige eller beredning skall i skälig omfattning utgåersättning för resekostnader och andra utgifter som föranleds av uppdragetsamt arvode, pension och andra ekonomiska förmåner. Rätlen till ersättning förutgifter som är föranledda av uppdraget vidgades i samband medkommunallagsreformen 1977. 1 propositionen 1975/76:187 och ikonstitutionsutskottets belänkande 1976/77:25 framhölls särskilt alt kommunernadärmed erhållit möjlighet att lämna ersättning för barntillsynskostnaderoch desärskilda kostnader som handikappade åsamkas på grund av uppdraget. Arvode,pension och andra ekonomiska förmåner får inte överstiga vad som bedöms somskäligt. I regel skall alltså arvode utgå med lika belopp för samma uppdrag. Endifferentiering måste grunda sig på objektiva skäl, dvs. omfattningen avuppdragen och det arbete som är förenat med dem. Ersättning kan således inteutgå i förhållande till den inkomst från annan verksamhet som denförtroendevalde går miste om på grund av uppdra- KU 1978/79:36 6 Ipropositionen 1975/76:187 anförde föredraganden (s. 232)atten enhetligbedömning av arvodets storlek blev svår om hänsyn skulle få tas till förioradarbetsförtjänst. Svårigheter skulle uppstå t. ex. all beräkna den förloradearbetsförtjänsten för yrkesgrupper som egna företagare och fria yrkesutövare.Enligl föredraganden skulle svårigheter också kunna uppslå från administrativsynpunkt. Föredraganden underströk betydelsen av atl ersättningensätts på en sådan nivå atl ingen skall vara förhindrad att åla sig kommunalaförtroendeuppdrag av ekonomiska skäl. anslöt sig i sillbetänkande(KU 1976/77:25)iill dessa synpunkter och anförde vidare att det vidbedömningen av arvodens storlek är nödvändigt att ta i beaktande de särskildasvårigheter som t. ex. kvällssammanträden skapar för personer med kvälls- ellerskiftarbete. Sedanår 1971 redovisar en gång under varje mandal-period ensammanställning av antalet förtroendevalda och deras arvoden m. m. Av dennaredovisning framgår antalet heltidsengagerade förtroendemän, deras arvodensaml deras uppdrag i kommunen, arvoden och andra ersättningar till övrigaförtroendemän, parti-, köns- och åldersfördelning i kommunfullmäktige och ikommunala nämnder. Frågan om den kommunala självstyrelsens lokalaförankring ingår bl. a. i de uppgifter som den kommunaldemokraiiska kommittén(Kn 1977:07) har att utreda. Kommittén, som är parlamentariskt sammansatt,tillkallades . Kommittén har presenterat ettdelbetänkande, "Utvärdering av kommunindelningsreformen. Förslag tillforskningsprogram" (Ds Kn 1978:2). Delbelänkandel har föranlett riksdagenall anslå medel till ett forskningsprojekt för utvärdering avindelningsreformen (prop. 1978/79:61, KU 1978/79:17, rskr 1978/79:79). Beträffandemöjligheterna för kommunerna att inrätta lokala organ anförs i direktiven lillkommittén: En huvuduppgift för kommittén bör vara atlöverväga reformer som kan stärka medborgarinfiytandet inom kommuner ochlandstingskommuner. Detla kan ske på flera olika sätt. En möjlighet, som hardiskuterats i den kommunaldemokratiska debatten och behandlats av utredningenom den kommunala demokratin, är att ändra den kommunala organisationen genominrättande av olika typer av lokala organ, framförallt kommundelsorgan medövergripande uppgifter, lokala styrelser vid kommunala institutioner ochdistriktsnämnder. Kommittén,bör, med utgångspunkt i utredningens undersökningar,kartlägga och utvärdera den verksamhet med sådana organ som förekommer. Den börsedan pröva vilka reformer inom lagstiftningen som behövs för all de lokalaorganen skall kunna bidra verksamt lill au förslärka medborgarinflytandei inomkommunerna. Förslagen bör utgå från principen alt lagstiftningen skall gekommunerna största möjliga frihet atl anpassa sin organisation och sinaarbetsformer lill de lokala önskemålen. KU 1978/79:36 7 intebli fråga om all föreskriva kommunerna en viss organisation. Kommunallagen(1977:179) medger i princip inte atl del inrättas kommundelsorgan medförvaltande och verkställande uppgifter. Varje kommun skall vara en odeladförvaltningsenhet. De kommundelsorgan som inrättas kan därför endast gesberedande och rådgivande uppgifter. Del finns däremot i regel inget hinder motatl skapa lokala styrelser för förvaltningen av en viss institution, t. ex. enfritidsanläggning eller etl daghem. Sociala distriktsnämnder ochsjukhusdireklioner utgör undantag från principen att kommunen resp.landstingskommunen skall vara en odelad förvaltningsenhet. Möjlighet saknas atllåta medborgarna utse ledamöter i kommundelsorganen genom direkta val. Debegränsningar som f n. gäller i fråga om möjligheterna all låtakommundelsorganen väljas direkt och ge dem olika slag av arbetsuppgifter hängersamman med bl. a. att frågorna om valsätt och om avgränsning avkommundelsorganens kompetens har ansetts svårlösta. Kommittén bör la upp dessafrågor lill noggrann prövning samt utarbeta förslag lill lösningar. Arbetet börsyfta till atl de kommuner som så önskar skall kunna inrätta direktvaldakommundelsorgan under nästa valperiod. Måletmåste vara all i alla kommuner skapa förutsättningar för etl från demokratisksynpunkt väl fungerande system. Svårigheterna är givetvis störst i storalätortskommuneroch i glesbygdskommuner med stor geografisk omfattning. Där kanen utbyggd förtroendemannaorganisation med direktvalda kommundelsorgan innebäraen lösning. Del är emellertid angeläget att kommundelsorganen fogas in på ettnaturligt sätt i den kommunala organisationen. Detta torde underlättas om dekan anförtros vissa förvaltningsuppgifter. Med en sådan utformning skulle enorganisation med direktvalda kommundelsorgan kunna ses som ett alternativ indelningsändring som skulle vara önskvärd från rent kommunaldemokratisksynpunkt. Institutionsstyrelseroch distrikisnämnder förekommer på några områden. Kommittén bör studeraerfarenheterna från dessa och pröva förutsättningarna för sådanaorganisationsformer även på andra områden. Kommitténs uppdrag bör även omfattafrågan om möjlighet för dem som utnyttjar service atl delta iinstitutionsstyrelsernas verksamhet. Inom övervägs fn. frågan om lokala ledningsorgan vid skolorna. Kommittén bör i sitt arbetebeakta resultat av dessa överväganden. Enligl vad ulskolteterfarit planerar kommittén atlunder presentera två delbelänkanden. I ett av dessa kommererfarenheterna ur synvinkel av den gemensamma valdagen ochmandatperiodens längd all behandlas, i del andra kommer modeller förenorganisation med lokala organ att redovisas. Kommittén planerar vidare allunder 1980 lämna förslag lill reglering av lokala organ även inom delspecialreglerade området. Som framgått av del föregående har kommittén ocksådet administrativa huvudansvaret för den forskning kringkommunindelningsreformen som nämnts ovan. Konstilutionsutskotlet har berett och lillfälle alt avge yttrandeöver propositionen och de KU 1978/79:36 8 motionersom väckts med anledning av denna. Kommunförbundettillstyrker propositionens förslag i alla delar. Beträffande möjligheterna attutsträcka försöksverksamheten på delta område även till de specialregleradesektorerna anser förbundet alt detta skulle skapa ett förbättrat underlag föratt bedöma hur kommundelsorganen kan fungera. Enligt förbundets mening krävsdock ytterligare beredning av dessa frågor vilken inte gärna torde kunnagenomföras inom ramen för utskottets handläggning av den nu föreliggandeproposilionen. förordar i stället att en närmare analys avdessa frågor sker genom en i regeringens kansli i samarbete med denkommunaldemokratiska kommittén upprättad departementspromemoria. Denna börfärdigställas och remissbe-handlas atl det blir möjligt attframlägga en proposition som kan behandlas av . Enligtremissyttrandet från bör frågorna om offentlighet ibeslutsprocessen och direktval till kommundelsorgan behandlas inom ramen fördet utredningsarbete som avses leda fram till samlade ställningstaganden omkommundelsorganen. Frågan om direktval ingår bland de uppgifter somkommunaldemokraiiska kommittén har alt utreda. Detla arbete måste avvaktasinnan ställning kan tas till frågan. Landstingsförbundetkonstaterar i sitt yttrande att de föreliggande förslagen inte berörlandstingskommunerna. Förbundet avslår därför från att ge några synpunkter iärendet på nuvarande stadium och avvaktar för sin del de kommande förslagenfrån kommunaldemokratiska kommittén, som kan antas beröra även landstingskommunalaförhållanden. I propositionen 1978/79:181 föreslås en lag omvissa lokala organ i kommunerna. Förslagel innebär atl kommunerna ges möjlighetatt inom del kommunallagsreglerade området inrätta lokala organ med uppgift altför en del av kommunen eller för en eller flera anläggningar handhaförvaltnings-och verkställighetsuppgifter. Enligl propositionen skall de lokalaorganen utses av kommunfullmäktige som också bestämmer deras uppgifter ochverksamhetsformer. För de lokala organen blir bestämmelserna i kommunallagenom nämnderna i huvudsak tillämpliga. Lagstiftningen, som är av försökskaraktär,är så utformad alt kommunerna ges största möjliga frihet att själva besluta omorganisation och verksamhetsformer. Medanledning av propositionen har väckts två motioner. I motionen 1978/79:2536föreslås dels att vissa lokala organ skall sammanträda offentligt, dels attregeringen skall bemyndigas att ge dispens från skollag och byggnadslag i ettbegränsat antal kommuner för att möjliggöra försöksverksamhet med lokala organinom den specialreglerade sektorn. I motionen 1978/79:2537 föreslås altförsöksverksamheten även skall kunna omfatta KU 1978/79:36 9 I motionen 1978/79:2467, vilken väckts med anledning avproposilionen 1978/79:111 om åtgärder mol krångel och onödig byråkrati m. m.,föreslås all skall uttala att kommundelsråd bör inrättas, att derassammansättning skall avspegla den politiska fördelningen inom resp. kommundeloch alt de skall ges beslutanderätt i vissa frågor. Utskottet behandlar i dettasammanhang även motionen 1978/79:814 vilken väckts med syfte alt redan under innevarande fö till stånd sådanalagändringar som ger kommunerna rätt all inrätta lokala distrikisnämnder. Utskottethar berett och lillfällealt yttra sig över propositionen samt motionerna 2536 och 2537.Landstingsförbundet har med hänvisning till all förslagen inte berörlandstingskommunerna avstått från att ge några synpunkter i ärendet.Kommunförbundet däremot tillstyrker propositionens förslag. Isitt yttrande anför all del är en brist att denförsöksverksamhet som kommer att bedrivas med stöd av den nya lagen inte kanomfatta även den specialreglerade sektorn. Starka skäl talar enligt förbundetför att försök bör möjliggöras även inom denna sektor. En sådan vidgning avförsöksverksamheten kräver emellertid mer ingående prövning av hur gränsernaskall definieras för vad som skall kunna uppdras till lokala organ. Det finnsenligt förbundet inte nu etl underiag för att ange de erforderliga gränsernaför kommundelsorganens befattning med specialreglerade uppgifter. Förbundetföreslår därför all uttalar att en närmare analys av de isammanhanget väsentliga problemen bör ske genom en i regeringens kansli isamarbete med den kommunaldemokratiska kommittén upprättaddepartementspromemoria. Denna bör enligt yttrandet färdigställas ochremissbehandlas att det blir möjligt aU framlägga enproposition som kan behandlas av . Beträffandeförslaget i motionen 2536 alt vissa kommundelsorgan skall sammanträdaoffentligt anför att denna fråga bör prövas i det fortsattautredningsarbete som avses leda fram till samlade ställningstaganden omkommundelsorganen. Även den i motionen 2537 upptagna frågan om direktval lilldessa organ berörs av pågående utredningsarbete, vilket måsie avvaktas innanställningstagande kan ske till frågan. Utskottet får för sin delanföra följande. Möjligheternaatt förstärka den kommunala självstyrelsens lokala förankring genom altdecentralisera förtroendemannaorganisationen i kommunerna har diskuterats ochövervägts under hela 1970-talel. I har motionsyrkanden i fråganbehandlats i stort sett .