bet · G201SfU17 · 1978-12-31 00:00:00 — betänkande 1978/79:17 medanledning av propositionen 1978/79:100 i vad avser vissa anslag för budgetåret1979/80 till allmän försäkring m. m. jämte motioner Utskottet behandlar i detta betänkande de ipropositionen 1978/79:1(X), bilaga 8 () under litt. B.Allmän försäkring m. m. upptagna anslagen. Allmänförsäkring m. m. Försäkringsöverdomstolen.Utskottet tillstyrker regeringens under punkten B 1 (s. 34-35) framlagda förslag och hemställer 1. bemyndigar regeringen att vidförsäkringsöverdomstolen inrätta en tjänst för försäkringsdomare medbeteckningen Co, 2. till Försäkringsöverdomstolenför /80 anvisar ett förslagsanslag av . Försäkringsrätter.Regeringen har under punkten B 2 (s. 36-37) föreslagit att till Försäkringsrätter för /80 anvisa ett förslags anslag av . 1 motionen 1978/79:253 av m. fl. (s)hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till nästa riksmöteom ändrad organisation för besvärsprövning inom socialförsäkringen i enlighetmed vad som föreslås i motionen. Imotionen 1978/79:510 av () hemställs att hosregeringen anhåller om förslag till ändring av bestämmelsema i 20 kap. 13 §lagen om allmän försäkring, så att besvärshandling upptas till prövning, därestden inkommit före besvärstidens utgång till någon av försäkringsrätterna, tillnågon allmän försäkringskassa eller till . Försäkringsrätt är domför med tre ledamöter som ärförsäkringsrättsråd eller försäkringsrättsassessor. 1 vissa fall skall även tvånämndemän ingå i rätten. Detta gäller vid prövning av besvär över beslut somfattas av organ i 1Riksdagen 1978/79. SfU 1978/79:17 2 försäkringskassadär lekmän ingått, dvs. beslut av pensionsdelegalion och försäkringsnämnd idess helhet. Nämndemän skall också medverka vid prövning av mål enligt lagarnaom arbetsskadeförsäkring och statligt personskadeskydd eller motsvarande äldrebestämmelser. Nämndemännen utses genom val som i regel förrättas avlandstingen. Medhänvisning till en motion, väckt med anledning av propositionen 1977/78:20 medförslag till ändrad organisation för besvärsprövning inom socialförsäkringen m.m., tar m. fl. i motionen 253 på nytt upp frågor om ökatlekmannainflytande och arbetsmarknadsorganisationernas representation iförsäkringsrätterna. Motionärerna anser att nämndemän i princip skall delta ialla avgöranden i försäkringsrätt och finner det omotiverat att en mängdärenden, som avser skälighetsbedömningar och där kännedom om arbetslivet spelarstor roll, kommer att avgöras av tjänstemän i såväl försäkringskassa somförsäkringsrätt. Enligt motionärerna väger de nackdelar från bl. a.rättssäkerhetssynpunkt som är förenade med begränsningen av lekmannainflytandetväsentligt tyngre än de marginella administrativa fördelarna. Beträffande valav nämndemän till försäkringsrätt påpekar motionärerna att arbetsmarknadensorganisationer har tillförsäkrats ett inflytande över utnämningen av de ickelagfarna ledamöterna i försäkringsöverdomstolen. Det finns enligtmotionärernas mening inte något sakligt skäl för att tillämpa en annan ordningför försäkringsrätterna. De föreslår därför att regeringen skall utse nämndemänäven i försäkringsrätt, sedan hälften av nämndemännen har nominerats av LO, TCOoch SAF och återstoden har nominerats av de politiska partierna. Motionärernabegär förslag till nästa i enlighet med det anförda. Riksdagenhar vid behandlingen av den ovannämnda propositionen på förslag av utskottet(SfU 1977/78:15, rskr 113) avslagit motioner med samma innehåll som den nuaktuella. Utskottet biträdde därvid departementschefens uppfattning att enmedverkan av nämndemän i samtliga mål kunde förlänga handläggningstiderna ellernödvändiggöra en större domstolsorganisation, varför lekmannainflytandet bordebegränsas under uppbyggnadsskedet av försäkringsrätterna. Utskottet förutsattedock att man noggrant följde utvecklingen på fdrevarande område och föreslog deändringar i bestämmelserna om lekmannarepresentation som erfarenheterna kundege anledning fill. Det förhållandet att landstingen skulle utse nämndemänneninnebar enligt utskottets uppfattning inte att arbetsmarknadens parter behövdebli utan representation i försäkringsrätterna eller att fackliga synpunkterinte skulle bli vederböriigen beaktade vid handläggningen. Motdenna bakgrund och med hänsyn bl. a. till att försäkringsrätterna endast harvarit i funktion sedan den anser utskottet att intehar anledning att nu inta en annan ståndpunkt än den tidigare. Utskottetavstyrker därför bifall till motionen 253. Densom vill klaga på ett beslut i socialförsäkringsärende skall sändabesvärshandlingen till den myndighet som har meddelat beslutet. SfU 1978/79:17 3 skallemellertid också tas upp till prövning om besvärshandlingen före besvärstidensutgång har kommit in till försäkringskassa, till ellertill den domstol som har att pröva besvären. Anna-GretaSkantz anser i motionen 510 att gällande bestämmelser kan få olyckligakonsekvenser för den som vill överklaga försäkringskassas beslut. Ombesvärshandlingen sänds till fel försäkringsrätt, dvs. annan försäkringsrättän den som skall pröva besvären, kan det, påpekar motionären, dröja innan detupptäcks att handlingen har kommit fel och den kan alltså komma in till rättförsäkringsrätt först efter besvärstidens utgång. Motionären begär därförförslag av regeringen om ändring av bestämmelserna så att en besvärshandlingskall kunna tas upp till prövning oavsett vilken försäkringsrätt den harkommit in till. Denomständigheten att besvärshandling före besvärstidens utgång tillställts annanförsäkringsrätt än den som har att pröva besvären bör rimligen inte föranledaatt den som besvärar sig riskerar att gå miste om sin besvärsrätt. Detsamma börenligt utskottets uppfattning gälla i de fall besvär över försäkringskassaseller beslut felaktigt tillställtsförsäkringsöverdomstolen. Bestämmelserna bör därför ändras i enlighet med detanförda, vilket bör ges regeringen till känna. Utskottet tillstyrker sålundabifall till motionen 510. 1. beträffande nämndemänsmedverkan och val av nämndemän i försäkringsrätt avslår motionen 1978/79:253, 2. beträffande besvär isocialförsäkringsärenden med bifall till motionen 1978/79:510 ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 3. med bifall till regeringensunder punkten B 2 framlagda förslag till Försäkringsrätter för budgetåret1979/80 anvisar ett förslagsanslag av . Riksförsäkringsverket.Utskottet tillstyrker regeringens under punkten B 3 (s. 370) framlagda förslag och hemställer att till /80 anvisar ett förslagsanslag av . 4, Folkpensioner.Regeringen har under punkten B 4 (s. 404) föreslagit att till Folkpensioner för /80 anvisa ett förslags anslag av 26 , SfU 1978/79:17 I motionen 1978/79:314 av m. fi. (vpk)hemställs att med giltighet fr. o. m. den antar 1. dels följande förslag till ändring i 6 kap. 2§lagen om allmän försäkring Ålderspensionutgör, där ej annat följer av vad i andra stycket samt 3 och 4 § J sägs, för årräknat eller, för gift försäkrad vars make åtnjuterfolkpension i form av ålderspension eller förtidspension eller äger rätt tillpension enligt I § första stycket, sjuttiosju och en halv procent av basbeloppet.Åtnjuter maken enligt 7 kap. 2 § andra eller tredje stycket två tredjedelar avhel förtidspension eller halv förtidspension, utgår dock ålderspension i förrafallet med åttiotre och en tredjedels och i senare fallet med åttiosex och enfjärdedels procent av basbeloppet. Ålderspensionutgör, där ej annat följer av vad i andra stycket samt 3 och 4 §§ sägs, fÖT årräknat eller, för gift försäkrad vars make åtnjuterfolkpension i form av ålderspension eller förtidspension eller äger rätt tillpension enligt 1 § första stycket, åttiofyra och en halv procent avbasbeloppet. Åtnjuter maken enligt 7 kap. 2 § andra eller tredje stycket tvåtredjedelar av hel förtidspension eller halv förtidspension, utgår dockålderspension i förra fallet med åttiotre och en tredjedels och i senare falletmed åttiosex och en Ijärdedels procent av basbeloppet. Börjarålderspension---------- till folkpension. 2.dels följande förslag till ändring i 1 kap. 6 § lagen om allmän försäkring 1 kap. 6 § Inom den-------------- ett basbelopp. Basbeloppetfastställes av regeringen för och utgör fyratusen kronormultiplicerat med det tal, vilket angiver förhållandet mellan det allmännaprisläget under andra månaden före den som basbeloppet avser och prisläget iseptem- Basbeloppetfastställes av regeringen för och utgör fyratusen kronormultiplicerat med det tal, vilket angiver förhållandet mellan det allmännaprisläget under andra månaden före den som basbeloppet avser och prisläget iseptem- SfU 1978/79:17 5 Ändring av nämnda tal må ber 1957. Ändring av nämnda tal må ej föranleda ändring av basbeloppet, ej föranleda ändring av basbeloppet, med mindre talet stigit eller nedgått med mindre talet stigit eller nedgått med minst rre procent sedan närmast med sedan när föregående ändring av basbeloppet mast föregående ändring av basbe- vidtogs. Det sålunda beräknade bas- loppet vidtogs. Det sålunda beräk- beloppet avrundas till närmaste hun- nade basbeloppet avrundas till när- dratal kronor. måste hundratal kronor. 1 motionen 1978/79:355 av () ochDoris () hemställs att hos regeringen begärdels en inventeringhuruvida det finns fall där 10 kap. 1 § lagen om allmän försäkring skulle varittillämplig därest haft kännedom om de rätta förhållandena,dels utfärdar föreskrifter som klargör hur 10 kap. I § skall tillämpas. 1motionen 1978/79:399 av (apk) och (apk) hemställs attriksdagen beslutar uttala 1. attålderspension skall utgå för ensamstående pensionär och för makar som båda har ålderspension eller förtidspension av basbeloppet, 2. att pensionstillskotten höjsfrån och med , 3. att bostadsbidragen skallbetalas helt av staten enligt de normer som gäller för samtvara skattefria, 4. att den s. k. indextröskelnsänks till och prisstegringar kompenseras retroaktivt i enlighetmed de krav som framförts av , . Avyrkandena i motionen 399 behandlar utskottet punkterna 1, 2 och 4 i dettabetänkande medan punkten 3 kommer att behandlas i samband med propositionen1978/79:95 om den kommunala ekonomin. Imotionen 1978/79:507 av () och () hemställs attriksdagen hos regeringen begär förslag till ändring av lagen ompensionstillskott innebärande att vid beviljande av pensionstillskott tillålderspension skall bortses från makes undantagande från ATP. Imotionen 1978/79:871 av m. fl. (s) hemställs att riksdagenbeslutar hos regeringen begära att tilläggsdirektiv lämnas den arbetsgrupp somtillsatts för att se över vissa handikappersättningar i syfte att klargörabegreppet "gravt hörselskadad". 1motionen 1978/79:872 av () hemställs aU beslutaratthos regeringen begära sådana anvisningar till 9 kap. 2 § lagen om allmänförsäkring att handikappersättning till laryngektomerade kan utgå somschablonbelopp. 1motionen 1978/79:1227 av m.fl. (m) hemställs att hosregeringen begär förslag till vidgad rätt till pensionstillskott för SfU 1978/79:17 6 densom haft undantagande från ATP. 1motionen 1978/79:1251 av () hemställs att hosregeringen anhåller att de livsvillkor, under vilka de lever som för egen ochsin familjs räkning har utträtt ur ATP, undersöks samt att resultatet redovisasför . 1motionen 1978/79:1807 av m. fi. (c) hemställs att hosregeringen begär att ett förslag skyndsamt läggs fram, innebärande en rätt tillpensionstillskott för den som begärt undantagande från ATP. Uppräkningav folkpensionens grundbelopp och av pensionstillskotten Hel ålderspension inom folkpensioneringen utgår med95 % av basbeloppet till ensam pensionär och med 155 9é av basbeloppet tilltvå makar som båda är pensionärer. Pensionärer utan ATP eller med låg ATP harutöver grundpension rätt till pensionstillskott. Dessa utgår f n. med beloppmotsvarande för ålderspensionär och för pensionär med hel förtidspension66 % av basbeloppet. Pensionstillskotten räknas upp successivt den varjeår med 4 96 av basbeloppet för ålderspensionär och med 8 96 av basbeloppet förförtidspensionär fram till . De kommer då, för år räknat, attutgöra 45 96 av basbeloppet för ålderspensionär och av samma belopp förpensionär med förtidspension. Motionärernai motionen 314, m. fl., anser att pensionärerna bör tillerkännas enstandardförbättring. De framhåller att pensionärer, som inte är berättigadetill pensionstillskott, endast har fått en sådan förbättring ,nämligen den då grundpensionen räknades upp från till 95 96av basbeloppet för ensam pensionär och från 140 96 till 155 96 av basbeloppetför makar. Motionärerna föreslår därför att grundpensionen höjs fr. o. m. den 1juli 1979 till 99 96 av basbeloppet för ensam pensionär och till 169 96 avbasbeloppet för två pensionsberättigade makar. Också och anser i motionen 399 att en höjning av grundpensionen bör ske i syfteatt uppnå en allmän kompensation och förbättring för pensionärerna. De vill attriksdagen uttalar att ålderspension skall utgå med 100 96 av basbeloppet förensam pensionär och av samma belopp för makar som båda har rätt tillpension. Motionärerna begär dessutom ett riksdagsuttalande om att pensionstillskottenbör höjas för samtliga pensionärer fr. o. m. innevarande år t.o. Detta skulle enligt motionärerna ge bättre kompensation förlevnadsomkostnadernas höjning och innebära en utjämning mellan folkpensionärermed och utan ATP. Yrkandenom en höjning av förmånerna inom folkpensioneringen har avvisats av riksdagenunder en följd av år (jfr SfU 1977/78:17). har då bl. a, hänvisattill de mycket omfattande och kostnadskrävande reformer SfU 1978/79:17 7 påpensionsområdet som genomförts . Sålunda har grundförmånen frånfolkpensioneringen som nämnts höjts . Fr. o. m. den 1 juli1976 har pensionstillskotten förbättrats väsentligt. Från sistnämnda tidpunkthar också den allmänna pensionsåldern sänkts från 67 till somökade och förbättrade möjligheter införts till rörlig pensionsålder mellan 60och . Dessutom är utgående förmåner inom folkpensioneringen och ATPanknutna till basbeloppet vilket innebär att pensionärerna är tillförsäkrade enautomatisk kompensation för de allmänna prisökningar som inträffar under ettår. Vid nuvarande basbelopp om . utgår ålders- och änkepension inkl.pensionstillskott med . för ensam pensionär och med . per årför två pensionsberättigade makar. Hel förtidspension från folkpensioneringenuppgår med pensionstillskott till . Pensionärerutan andra inkomster än folkpension och pensionstillskott beskattas i allmänhetinte för grundpensionen. De kan i princip ha en sidoinkomst utövergrundpensionen om ca . utan att skattepliktig inkomst uppkommer. De hardessutom i regel rätt till skattefria kommunala bostadstillägg. Den 1 januari1978 infördes möjlighet för folkpensionärer att få statskommunalt bostadsbidragom detta ger högre bidrag än det kommunala bostadstillägget. Antaletpensionärer beräknas enligt propositionen uppgå till nära1,9 miljoner varav drygt 1,3 miljoner ålderspensionärer. Av det totala antaletfolkpensionärer beräknas 965 000 eller 58 96 ha helt eller reduceratpensionstillskott. Enligt propositionen kan statens sammanlagda folkpensionskostnaderantas öka nästa budgetår med 1 920 milj. kr. jämfört med innevarande budgetår.Av kostnadsökningen anges 335 milj. kr. bero på ett ökat antal pensionärer och330 milj. kr. avse höjda pensionstillskott. Värdesäkringen av pensionernauppges kosta 1 250 milj. kr. Pensionskommitténfann i sitt betänkande (SOU 1977:46) Pensionsfrågor m. m. att det var rimligtatt tillgängliga resurser i rådande ekonomiska läge koncentreras till områdendär behoven är mest framträdande. Med hänsyn till nödvändigheten av attsjukvården för äldre byggs ut kraftigt och med beaktande av den pågåendeuppbyggnaden av pensionstillskotten och tilläggspensioneringens successivagenomförande förordade kommittén att de resurser som kanvara tillgängliga för förbättringar för pensionärerna tas i anspråk i förstahand för en utbyggnad av bl. a. långtidssjukvården. Kommittén ansåg det intemöjligt att företa ytterligare åtgärder i standardhöjande syfte med avseende påpensionsförmånerna. Kommittén betonade att dess ställningstagande fick ses motbakgrund av den rådande samhällsekonomiska situationen och att en omprövningkunde bli aktuell när denna situation väsentligt förbättrats. Utskottet,erinrat om att även marginella höjningar avfolkpensionsförmånerna skulle medföra betydande kostnadsökningar, ansluter sigtill kommitténs överväganden och avstyrker bifall till motioneina 314 och 399 inu behandlade delar. SfU 1978/79:17 8 Beräkningav basbelopp m. m. Basbeloppet inom den allmänna försäkringen hartillkommit för att värdet av pensionerna skall bibehållas i nivå medprisutvecklingen i samhället. Basbeloppet bygger därför på konsumentprisindex,vilket beräknas på statistiska uppgifterom prisförändringar. Basbeloppetfastställs och utgör 4 000 multiplicerat med det tal som angerförhållandet mellan konsumentprisindex under andra månaden före den sombasbeloppet avser och konsumentprisindex . Föratt man skall undvika alltför täta justeringar av basbeloppet har man försettregeln om basbeloppets förändringar med en marginalspärr. Denna är uttryckt så,att en ändring av jämförelsetalet inte skall föranleda ändring av basbeloppetmed mindre än att jämförelsetalet stigit eller gått ned sedannärmast föregående ändring av beloppet vidtogs. LarsWerner m. fl. anser i motionen 314 att inflationsskyddet bör göras effektivareför bl, a. pensionärerna. Dessa måste, enligt motionen, använda en större andelav tillgänglig inkomst för inköp av livsmedel än vad som är fallet för högreinkomsttagare, varför en prisstegring på livsmedel får en omedelbar effekt.Motionärerna anser därför att basbeloppet bör ändras redan när jämförelsetaletstigit eller gått ned efter närmast föregående ändring avbeloppet. De yrkar att beslutar om lagändring av sådan innebörd medgiltighet fr. o, m, . I motionen 399 av och hemställs att uttalar såväl att jämförelsetalet skallsänkas till som att pensionshöjningar till följd avbasbeloppsförändringar skall ske retroaktivt från den månad dåkonsumentprisindex sålunda höjdes. vid föregående behandlade motioner med samma innehåll som denu aktuella (SfU 1977/78:17) hänvisade utskottet till pensionskommitténsöverväganden i det förenämnda betänkandet. Kommittén ansåg att gällandebestämmelser för värdesäkring av pensioner ger ett mycket gott inflationsskyddoch att en ytteriigare förfining av värdesäkrings-systemet inte framstårsomsärskilt angelägen. Kommittén föreslog därför att värdesäkringen av pensionernaskulle H fortgå enligt nuvarande regler. Utskottet avstyrkte bifall till de dåaktuella motionerna, under åberopande a v pensionskommitténs överväganden ochen väntad proposition i ämnet. Enligtuttalanden i propositionen 1978/79:75 om vissa pensionsfrågor avserdepartementschefen att återkomma till de delar av kommitténs förslag, som intebehandlades i nämnda proposition, när beredningen av dem har avslutats. Medhänsyn härtill avstyrker utskottet bifall till motionen 314, yrkandet 2, ochtill motionen 399, yrkandet 4. Handikappersättning- kan utgå med 30, 45 eller 6096 av basbeloppet alltefter omständigheterna i det enskilda fallet ochtillkommer försäkrad som. SfU 1978/79:17 9 innanhan fyllt , för avsevärd tid fltt sin funktionsförmåga nedsatt i sådanomfattning att han antingen i sin dagliga livsföring behöver mera tidskrävandehjälp av annan eller - för att kunna förvärvsarbeta - behöver fortlöpande hjälpav annan eller eljest till följd av handikappet behöver vidkännas betydandemerutgifter. Handikappersättning utgår alltid till den som är blind, döv ellergravt hörselskadad. Såsom gravt hörselskadad anses den som med hörapparatsaknar möjlighet eller har stora svårigheter att uppfatta tal. Ersättningentill blind utgör förtid före den månad ålderspension eller hel förtidspensionbörjar utgå 60 96 av basbeloppet . Därefter utgår av basbeloppet omstödbehovet i det särskilda fallet inte ger anledning till högre ersättning.Den som är döv eller gravt hörselskadad har rätt till handikappersättning med30 96 av basbeloppet. Motionärernai motionen 871, m. fl., menar att definitionen i lagen avbegreppet gravt hörselskadad är utformad på ett otillfredsställande sätt.Praxis vid bedömningen av behovet av handikappersättning vid grav hörselskadaär enligt motionärerna inte enhetlig, bl. a. beroende på olika typer av prov.Motionärerna begär att för i uppdrag att klargörabegreppet gravt hörselskadad. Riksförsäkringsverketfann i sitt betänkande (Ds S 1977:6) Erfarenheter av handikappersättningen attbegreppet gravt hörselskadad borde bli föremål för översyn och uttalade attverket avsåg att ta upp frågan i samråd med . Enligt vadutskottet har inhämtat kommer verket att behandla frågan i enlighet med sittuttalande. Yrkandet i motionen 871 får härmed anses tillgodosett. ÅkeGillström tar i motionen 872 upp frågan om handikappersättning till personersom tvingats operera bort struphuvud och stämband, s. k. laryngektomerade.Merkostnaderna vid detta handikapp bör enligt motionären bestämmas efter ettschablonbelopp och handikappersättning utgå med viss procent av basbeloppet. Riksförsäkringsverkethar fött i uppdrag av regeringenatt utreda bl. a. frågan omvilka merutgifter som bör beaktas vid prövningen av rätten tillhandikappersättning på grund av olika sjukdomar och handikapp. Utredningen börenligt uppdraget bl. a. sikta till att fö fram vissa schabloner, som kan tjänasom underlag för bedömningen av merutgifterna i olika situationer och där så ärmöjligt begränsa granskningen i det enskilda fallet till att främst avsehandikappets närmare beskaffenhet och vilka slag av merkostnader detta för medsig. Medhänsyn till att den av motionären aktualiserade frågan faller inom ramen förriksförsäkringsverkets ovan nämnda utredningsuppdrag anser utskottet att någonåtgärd i frågan inte är erforderiig och avstyrker följaktligen bifall tillmotionen 872. SfU 1978/79:17 10 Ålderspensiontill makar som lever åtskilda Ifråga om ålders-och förtidspension frånfolkpensioneringen skall enligt 10 kap. 1 § lagen om allmän försäkring giftpensionsberättigad som stadigvarande lever åtskild från sin make likställasmed ogift pensionsberättigad om inte särskilda skäl föranleder till annat. Motionärernai motionen 355, och , anför att de har funnit ettstort antal exempel på att ovannämnda bestämmelse tillämpas mer restriktivt änsom varit avsikten vid lagens tillkomst. De vill därför bl. a. att föreskrifterutfärdas som klargör hur bestämmelsen skall tillämpas. Enliknande fråga som den i motionen aktuella har behandlats av utskottet (SfU1978/79:2) med anledning av en motion om möjlighet för pensionär vars makevårdas på ålderdomshem att erhålla kommunalt bostadstillägg såsom förensamstående. 1 betänkandet redovisades de föreskrifter som riksförsäkringsverketutfärdat till ledning för tillämpningen av en med 10 kap. I § överensstämmandebestämmelse i lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstilläggtill folkpension. Utskottet, som framhöll att det var uppenbart att de gällandebestämmelserna i ämnet kunde vara svåra att tolka i sådana fall som åsyftades imotionen, hade emellertid inhämtat att nämndaföreskrifter var föremål för översyn och avstyrkte bl. a. på grund härav bifalltill motionen. Utskottet,som tidigare i olika sammanhang har betonat önskvärdheten av en enhetligrättstillämpning, finner att den av motionärerna aktualiserade frågan för ansesha ett sådant samband med nämnda översyn avtillämpningsföreskrifterna till lagen om hustrutillägg och kommunaltbostadstillägg att motionen bör överlämnas till verket för beaktande. Detanförda bör med anledning av motionen 355 ges regeringen till känna. Pensionstillskottvid undantagande från ATP m. m. Försäkrad kan anmäla undantagande från ATP såvittavser inkomst av annat förvärvsarbete än anställning. Ett undantagande kanmedföra att pensionstillskotten helt eller delvis reduceras. Vid bedömningen avrätten till pensionstillskott skall nämligen hänsyn tas till den ATP som skulleha utgått om undantagande inte hade skett. 1motionen 1227 av m. fl.