bet · G201TU18 · 1978-12-31 00:00:00 — Vadbeträffar utredningens förslag om en ombildning av institutets styrelse anserföredraganden att styrelsen bör besitta sakkunskap och erfarenhet när det bl.a. gäller att hantera frågor rörande det långsiktiga arbetet och institutetsekonomi. Det ankommer på regeringen att närmare bestämma antalet ledamöter istyrelsen och styrelsens sammansättning. I propositionen behandlas härefter förslagen iVTI:s anslagsframställning som redovisats i propositionen 1978/79:100bil. 9.VTI häri anslagsframställningen presenterat elt besparingsprogram som innebäralt bidragsanslaget uppräknas med 1,6 milj. kr. Vidare skall institutet genomegna åtgärder genomföra besparingar med 1,3 milj. kr. Föredragandengodtar besparingsprogrammet men förklarar sig vara medveten om att det krävs enviss övergångstid innan programmet är fullt genomfört. Det förutsätts dock atlinstitutet med kraft och skyndsamhet genomför de egna besparingsåtgärderna.Fullt realiserat innebär besparingsprogrammet en resultatförbältring sommotsvarar institutets återstående kostnader för dess basresurser. Dessabasresurser - provvägsmaskin och provvägshallar, krockbana, simulatorer samlövriga laborativa basresurser-har inte kunnat utnyttjas i den omfattning somförutsattes vid institutets bildande. Basresurserna har härigenom kommit attdelvis utgöra en ekonomisk belastning för institutet. Enligtföredraganden bör besparingsprogrammet möjliggöra för VTI all ändrainriktningen av sin FoU-verksamhet mot vissa prioriterade områden. Utrymme börsåledes kunna skapas för FoU-satsningar inom samhällsekonomiskt angelägnaämnesområden. Mot denna bakgrund förordas att VTI för /80-utöverbidraget om 1,0 milj. kr. till viss grundforskning inom kolleklivtrafikområdet- får eu bidrag om 1,6 milj. kr. för täckning av kostnader för basresurser. Ipropositionen 1978/79:100 bil. 9 föreslogs en ökning av bidraget till VTI medca 1,2 milj. kr., i princip motsvarande pris-och löneomräkning. Förslageninnebären ytteriigare ökning av bidraget med 2,6 milj. kr. Det framhålls varaväsentligt att den ambiiionshöjning som skall ske bl. a. inomkollektivtrafikområdet i all möjlig mån kan ske inom ramen för de resurser somVTI disponerar över. Slutligenföreslås att VTI:s röriiga kredit -som sedan institutets bildande år 1971uppgått till 2 milj. kr. - höjs till 3 milj. kr. med hänsyn till institutetsökade omsättning. När det gäller anskaffning av ny utrustning föreslås - motbakgmnd bl. a. av den reservation som finns under anslaget - atl anslaget förnästa budgetår förs upp med totalt . 1propositionen behandlas också frågan om en översyn av TFD.s verksamhet. a. att verksamheten vid TFD, sedan delegationen inrättades ,bedrivits med i huvudsak oförändrad organisation. En stor del av det FoU-behovsom kommit fram har lillgodosetts av TFD inom ramen för denna organisation. Delfinns emellertid skäl alt se över TFD:s nuvarande organisation för att utrönaom den bättre kan anpassas till de nya och ökade krav på FoU-verksamheten somkan förväntas . För en sådan översyn talar också rentallmänt att den typ av verksamhet som TFD representerar med jämna mellanrum börbli föremål för en utvärdering vad avser framkomna FoU-resultat. Enligtföredraganden är avsikten att inför det fortsatta FoU-arbetet låta göra enallsidig översyn av verksamheten vid TFD och . 9 1978/79. Utredarenshuvudsakliga uppgift bör vara att föreslå åtgärder som innebär en anpassning avTFD:s verksamhet och organisation dels till framtida FoU-behov, dels till dekrav som avnämare och forskare ställer på en effektivtransportforskningsorganisalion. En viktig uppgift i sammanhanget blir atl seöver samarbetsformerna mellan TFD och andra FoU-organ. 1 propositionen påtalas vikten av att forsknings-och utvecklingsarbetet (FoU) på transportområdet bedrivs med sikte på attbetingelserna för den kollektiva tätortstrafiken och handikappades möjligheteratt utnyttja de kollektiva trafikmedlen förbättras. Utskottet delar denna syn. Utskottettillstyrker förslagen om ökade anslag för statens väg- och trafikinstituis(VTI) verksamhet. Utskottethar i anslutning till förevarande avsnitt i propositionen haft att behandlavissa motionsyrkanden rörande FoU-arbelet. I motionen 1978/ 79:2397 (punkten35) begärs att beslutar atl hos regeringen anhålla om upprättandet avett särskilt utvecklingsbolag i enlighet med vad som har anförts i motionen.Vidare begärs (punkten 37) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en forskningsberedning. I motionen 1978/79:2246(punkten 6) begärs att hos regeringen anhåller om utredning angåendetransporlforskningen i enlighet med vad som har anförts i motionen. Ibåda motionerna framhålls att transporlforskningen f n. är starkt splittrad påett antal olika organ. Mot bakgrund härav anser motionärerna att behovet av ensamordnad iransportforskning är stort. 1 motionen 1978/ 79:2397 föreslås attfrågan om samordning inom hela trafikforskningens område bör bli föremål förutredning. Utredningsuppdraget anses vara av sådan art att det bör anförtros ensärskild, temporär forskningsberedning vid . Imotionen 1978/79:2246 föreslås att en utredning tillsätts för översyn avtransporlforskningen. I båda motionerna anförs att översynen av TFD:sverksamhet bör inordnas i forskningsberedningens resp. utredningens arbete. 1 motionen 1978/79:2397 föreslås också inrättandetav ett utvecklingsbolag som bl. a. skulle ha lill uppgift att lägga ut beställningarav rationella och ekonomiska transportsystem. Utskottetanser att ett effektivt bedrivet FoU-arbete är av väsentlig betydelse förtransportsektorns utveckling. Betydande insatser har också gjorts för attklariägga de förhållanden som påverkar utvecklingen samt de samhällsekonomiskaeffekterna av olika åtgärder. a. har den tekniskt inriktade forskningenvarit väsentlig för alt åstadkomma kvalitativt seil allt bättre transportmedel,hanteringsutrustningar etc. Även pä kollektivirafik-och trafiksäkerhetsområdenahar goda resultat uppnåtts genom FoU-arbetet. Utskottet anser att de ökade insatser som krävs förforskning och utveckling på trafikområdet särskilt måste inriktas på denkollektiva trafiken och trafiksäkerheten. Del krävs i ökad utsträckninggrundläggande forskning men också systemutveckling. Trafiksäkerhetsforskningenmåste i ökad utsträckning avse människan i trafiken. Som grundval för åtgärderi olycksförebyggande syfte behövs i första hand utvecklingspsykologiskiinriktad forskning. Utvecklingsarbetetkring nya fordon och alternativa trafiksystem måste samordnas med forskningenkring väg- och trafikmiljöfrägor med särskild uppmärksamhet på de oskyddadetrafikanternas förhållanden. Det krävs då medverkan från många olikadiscipliner. Forskningen måste också ske i nära samverkan med dem som harpraktisk erfarenhet i kommuner och trafikföretag. Somhar redovisats i propositionen bedrivs FoU-verksamhet inom transportsektorn avett flertal myndigheter, organisationer och företag i . Inom varje organsom sysslar med verksamheten finns således kompelens inom ett eller fieraFoU-områden. Det förhållandet att så många enskilda organ sysslar medFoU-verksamhet inom transportområdet är självfallet värdefullt och vittnar omden betydelse som transportsektorn tillmäts. Utskottet delar emellertid denuppfattning som kommit till uttryck i motionerna 1978/79:2246 och 1978/79:2397aU iransportforskningen f n. är alltför splittrad. Även utskottet anser att detfinns anledning atl se över formerna för transportforskningen i syfte att få enbältre samordning till stånd. En förbättrad samordning av transportforskningenkan innebära att FoU-arbetet rationaliseras. Prioriteringen mellan olika projektoch genomförandet av sådana bör därmed kunna ske snabbare och meramålmedvetet. Förbättrade möjligheter till kontaktulbyte mellan forskare ochsamverkan med enskilda transportforskningsorgan borde också kunna åstadkommasom man knöt statens olika forskningsorgan närmare varandra. Utskotlet anslutersig därför lill vad som har anförts i de nämnda motionerna om en översyn avFoU-verksamheten inom transportsektorn. Utskottet anser att översynen bör kommatill stånd inom ramen för en av regeringen särskilt tillsatt utredning.Utredningens huvuduppgift bör, i enlighet med vad utskottet har uttalat,vara att se över irafikforskningens organisation och formerna för samverkan medenskilda forskningsorgan. Bland utredningens uppgifter bör ingå alt göra den ipropositionen aviserade översynen av TFD:s verksamhet. 1 utredningen - som börvara pariamentarisk - bör ingå representanter för berörda forskningsorgan. Vad utskottet nu haranfört bör av ges regeringen till känna. Genom utskottets ställningstagande torde syftet medyrkandena i motionerna 1978/79:2246 (punkten 6) och 1978/79:2397 (punkten 37)vara tillgodosett. Med hänvisning lill vadutskottet anfört rörande utredning av transport- forskningsområdetanser sig utskottet inte kunna biträda yrkandet i motionen 1978/79:2397(punkten 35) om inrättandet av ett särskilt utvecklingsbolag. I motionen 1978/79:2397 (punkten 36) begärs auriksdagen ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildningen förtekniker och adminisiralörer på trafikområdet. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att del behövs en bättre utbildning för dem somverkar inom trafiksektorn. Universitets- och högskoleämbetet bör därför ges iuppdrag alt se över utbildningen av tekniker och administratörer påtrafikområdet med särskild inriktning på kollek-livtrafikplanering ochtrafikledning. Utskottet tillstyrker sålunda motions-yrkandet. Vad utskottet nu haranfört bör av ges regeringen till känna. 11 Organisatoriska frågor (Utskottet s. 134) 11.1 Förslagen i propositionen Mot bakgrund av att en samordning av de uppgiftersom f n. handhas av transportnämnden, bussbidragsnämnden ochfraktbidragsnämnden skulle medföra betydande fördelar föreslås i propositionenatt nämndernas uppgifter inordnas i en gemensam myndighet. Den nyatrafikmyndigheten - som föreslås få namnet transportrådet - föreslås inrättadfr. o. m. . Utöverde uppgifter som ankommer på de tre nämnderna föreslås all itransportrådet skall inordnas vissa uppgifter med anknytning lill denyrkesmässiga trafiken. Sålunda föreslås i propositionen att iransportrådetskall ha lill uppgift att meddela tillämpningsföreskrifter rörandetillståndsprövningen. Vidare bör transportrådei handlägga besvär som anförsöver länsstyrelsernas beslut om tillstånd, återkallelse etc. I propositionenframhålls behovet av atl samordna taxesättningen inom busslinje- ochtaxiirafi-ken. Med hänvisning bl. a. till all nuvarande ordning för fastställelseav generella förändringar av taxenivåer är förenad med vissa olägenheter, bl.a. vad gäller fastställelseprocessen, föreslås att transportrådet får tilluppgift att pröva frågan om generella förändringar av taxenivån i busslinje-och laxitrafiken. Närdet gäller den interregionala busstrafiken framhålls i propositionen att detfinns ett påtagligt behov av ett övergripande prövningsförfarande eftersom detär fråga om bedömningar som inte kan begränsas till länsplanet. Mot dennabakgrund föreslås att transportrådet ges till uppgifi att tjäna somtillståndsmyndighet för den interregionala busstrafiken. Vidare bör enligtpropositionen frågan om fastställelse av taxor för delta slag av trafik prövasav transportrådei. När det gäller yrkeslrafikfrågorna föreslås slutligen atttransportrådet - allteftersom behov uppkommer - får till uppgift att lämna förslaglill olika förfatlningsmässiga förbättringar. Enligtpropositionen bör det ankomma på iransporlrådet atl handha samordningen av dekollektiva irafikmedlens och trafikanläggningarnas anpassning för att nå ensuccessivt högre grad av tillgänglighet för handikappade. Somhar redovisats i avsnitt 4.2 föreslås också alt iransporlrådet åläggs vissauppgifter när del gäller beredningen av frågorna om en överflyttning tilllandsväg av trafiken på de trafiksvaga bandelarna. Vadbeträffar transporlrådets organisation föreslås alt uppgifterna sammanförs iett antal funktioner, nämligen en bidragsfunkiion, en yrkeslrafikfunktion, enberedskapsfunktion och en administrativ funktion. Med utgångspunkt häriföreslås att transportrådei organiseras på två enheter, en bidragsenhei saml enyrkestrafik- och beredskapsenhet. Tillbidragsenheien föreslås att de uppgifter som åvilar bussbidragsnämndenhänförs. Enheten föreslås handha uppgifter rörande det statliga stödet lillkollekliv persontrafik. Till enhetens arbetsuppgifter bör höra att utarbetaföreskrifter och anvisningar för tillämpningen av bidragsbestämmelserna ochhandläggningen av ansökningsärenden. Enheten föreslås vidare handha vissaarbetsuppgifter sammanhängande med nedläggningsprövning av olönsamjärnvägstrafik. Tillbidragsenheten bör enligt propositionen vidare föras de uppgifter som nuankommer på fraktbidragsnämnden, dvs. att administrera det statligaregionalpolitiska transportstödet och det särskilda transportstödet förGolland. Bidragsenheienföreslås också handha myndighetens interna administration med bl. a. personaladministrativafrågor, verksamhetsplanering, ekonomifrågor, registralur, informationsfrågor,iniendenturfrågor och kontorsservice, dokumentadminislration etc. Yrkestrafik-och beredskapsenheten föreslås svara bl. a. för frågor som rör internationellavägtransporter. Arbetsuppgifterna avser lillsiåndsprövning, medverkan iinternationella avtals- och kvotförhandlingar, remisser rörande deninternationella verksamheten, vissa ärenden om dispenser frånhelgtra-fikförbudet saml bevakning av den internationella utvecklingen. Vidareföreslås enheten få en rad uppgifter som hänger samman med den inrikesyrkesmässiga trafiken. Uppgifterna består bl. a. i att utfärda föreskrifteroch anvisningar av olika slag samt att handlägga ärenden om besvär som anförsmot länsstyrelsernas beslut om tillstånd, återkallelse etc. Enligtpropositionen bör transportnämndens beredskapsseklion ingå i yrkestrafik- ochberedskapsenheten. Förutomovan nämnda arbetsuppgifter bör enligt propositionen den nya myndigheten svaraför kanslifunktionen för buss- och taxivärderingsnämn-den,kollektivtrafiknämnden samt för den nämnd som skall handha riksfardtjänstenför handikappade. Härtill kommer uppgiften alt svara för genomförandel avenergisparprogrammet inom laslbilstrafiken. Det bör enligt propositionen ankomma på regeringenatt besluta om arbetsfördelningen mellan de båda enheterna liksom om indelningi sektioner. Myndighetensledning bör enligt propositionen bestå av en lekmannastyrel-se och under dennaen chef med del direkta ansvaret för verksamheten. För chefen för myndighetenbör inrättas en ordinarie tjänst med beteckningen Cp. Styrelsens ledamöter -vilka bör besitta sakkunskap och erfarenhet i frågor om samhällsplanering ochtrafikförhållanden etc. - anses böra vara fem till antalet. Det föreslås vidareatt det bör ankomma på regeringen att bestämma antalet ledamöter och eventuellasuppleanter. Vadslutligen gäller iransporlrådels organisatoriska uppbyggnad föreslås alt tilldetta knyts det råd för beredskapsplanering som är knutet tilltransportnämnden. Med hänsyn till myndighetens arbetsuppgifter i övrigt finnsenligt propositionen behov av ett ytterligare utvidgat kontaktnät.Transportrådet bör därför ha befogenhet atl inrätta såväl permanenta somtillfälliga samrådsgrupper. Det kan gälla t. ex. på yrkestrafikområdet,bidrags-området och handikappområdet. Det totala personalbehovet - inkl. myndighetschefen- uppgår enligt propositionen till 40 personer. Ipropositionen påpekas att regeringen i propositionen 1978/79:100 bil. 9 harföreslagit atl, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, till transportnämnden,bussbidragsnämnden och fraktbidragsnämnden för /80 beräknasförslagsanslag om 3,2,1,1 resp. 0,8 milj. kr. Med hänsyn till att myndigheternakommer att upphöra fr. o. m. föreslås att dessa anslag iprincip halveras. För transportnämnden, bussbidragsnämnden ochfraktbidragsnämnden anges atl detta - med ändring av förslagen ibudgetpropositionen - innebär alt myndighetsanslagen för / 80blir 1,6, 0,6 resp. 0,4 milj. kr. För den nya myndigheten har för , under vilket personalstyrkan uppgår till sammanlagt 40 personer,kostnaderna beräknats till ca 3,4 milj. kr. nytt anslag som bör varaförslagsvis betecknat och lämpligen benämnas bör enligtpropositionen föras upp på statsbudgeten för /80 för ändamålet. Ipropositionen anförs vidare att föredraganden -efter godkännande avden nya myndigheten - avser att föreslå regeringen att tillsälta enorganisationskommitté som i nära kontakt med berörda personalorganisationerskall utforma den nya organisationen. Enligt utskottets mening skulle elt genomförande avförslaget om en sammanslagning av transportnämndens, bussbidragsnämndens ochfraklbi-dragsnämndens funktioner till en gemensam myndighet innebära betydandefördelar. De tre nämnderna representerar tillsammans en mycket stor sakkunskappå områden som ligger nära varandra. finnsexempelvis vad gäller statsbidragsgivning på transportområdet. Ett inordnandeav nämndernas uppgifter inom ramen för en gemensam organisation skulle motdenna bakgrund ha stor betydelse. Vidareskulle genomförandet av olika trafik- och regionalpoliliskt betingade insatserunderlättas genom en sammanslagning. Det kan t. ex. gälla uppföljning ochutvärdering av de regional- och trafikpolitiska effekterna av nuvarandebidragssystem. Del kan också bli fråga om atl utarbeta förslag till förändringav nu utgående stöd och bidrag. Ensammanslagning av de tre nämnderna skulle också innebära betydandeadministrativa fördelar genom den ökade fiexibilitet i personal- och servicehänseendesom följer med en gemensam rationellt uppbyggd organisation. Utskottetanser aU yrkeslrafiklagstiftningen utgör elt betydelsefullt medel när detgälleratt fullfölja de trafikpolitiska intentionerna. Den yrkesmässigalandsvägstrafiken är en sektor som ständigt förändras och anpassas till nyaförutsättningar som ges av den tekniska och ekonomiska utvecklingen. Omlagstiftningen skall tjäna sitt syfte måste författningarna och tillämpningenav dem smidigt kunna förändras med hänsyn till uppkommande behov. Delta ärockså nödvändigt för att undvika onödig byråkrati. Elt centralt organ skulle,vilket också framhålls i propositionen, kunna verka i angiven riktning genom altfölja utvecklingen och redovisa behovet av förändringar i lagstiftningen. Enligtvad utskottet har erfarit kommer transportrådets verksamhet att föriäggas tillStockholm. Utskottet anser detta vara lämpligt med hänsyn till attiransportrådets arbetsuppgifter kommer att vara av sådan karaktär att de måstefullgöras i nära kontakt med olika departement och myndigheter som har sinverksamhet förlagd inom . Motbakgrund av vad utskotlet nu har anfört tillstyrker utskottet propositionen idenna del. Utskottets ställningstagande innebär att utskottetavstyrker yrkandena i motionen 1978/79:2379 (punkterna 12 och 13) atl riksdagenskall ge regeringen till känna vad i motionen anförs beträffandetransportrådets uppgifter, organisation och lokalisering m. m. I propositionen erinras om att tillsättandet avtrafikpolitiska delegationen bl. a. var föranlett av etappindelningen i 1963års trafikpolitiska reformprogram, vilken ställde särskilda krav påuppföljningsarbetet. Någon sådan etappindelning förekommer enligt propositioneninte i det nu framlagda reformprogrammet. Det framhålls emellertid att detföreligger ett stort behov av att följa upp de effekter som blir följden av deföreslagna åtgärderna. Enligt propositionen bör denna uppgift självklart ingåsom en viktig del i kommuni- Mot denna bakgrund föreslås att den trafikpolitiskadelegationen upphör. Regeringensförslag i denna del föranleder inte någon erinran eller särskilt uttalande frånutskottets sida. I propositionen föreslås atl skall hamöjlighet att tillhandahålla texttelefon ål döva, dövblinda och talskadade utanextra engångsavgift för den enskilde. Enligt förslagen skall staten utgeersättning till med belopp som motsvarar de särskildaengångsavgifterna - f n. - för tillsatser som tillhandahållitshandikappade inom den berättigade personkretsen. Tillhandahållandet avtexttelefoner föreslås kunna påbörjas under /80. Ersättningentill , inkl. ränta på nedlagt kapital, föreslås utgå fr. o. m. den 1juli 1979 och erläggas budgetårsvis i efterskott. Föredragandenhar i sammanhanget också behandlat frågan om bidrag för läckande av kostnadenför den exlra abonnemangsavgift, f. n. i kvartalet, som televerketkommer att ta ut för texttelefon. Föredragandens överväganden rörandebidragsfrågan mynnar ut i ställningstagandet att bidrag inte bör utgå för densärskilda avgiften. I motionen 1978/79:2401 har hemställts attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom att låta gängse telefonabonnemangsavgift utgå för innehavare av texttelefon.I motionen anförs bl. a. att den extra abonnemangsavgift som föreslås belastade handikappade bör solidariskt betalas av alla telefonabonnenter över dengängse abonnemangsavgiften. Kostnaderav det slag varom här är fråga bör enligt tidigare uttalanden av intebestridas genom reduktion av vederbörande affärsverks taxor. harockså tidigare uttalat att frågor av denna art bör lösas inom ramen församhällets åtaganden i övrigt på det sociala området. Under hänvisning härtilloch då utskottet härvidlag inte finner skäl föreligga för elt ändratställningstagande från sida avstyrks motionen i fråga. Vadpropositionen i övrigt innehåller under förevarande avsnitt föranleder intenågon erinran eller särskilt uttalande från utskottets sida. Förslagenlillslyrks följaktligen av utskottet. TU1978/79:18 137 13 Utskottets överväganden beträffande vissa övriga frågor I motionen 1978/79:277 hemställs att hosregeringen begär att en utredning tillsätts för att undersöka och framläggaförslag om båt- och färjeirafiken över södra Ö/es(/Hdels i ett kortare, dels iett längre tidsperspektiv. Enligtvad utskottet har erfarit har regeringen beslutat tillkalla en särskildutredare med uppdrag atl undersöka förutsättningarna från svensk sida förfärjetrafiken i södra . Utredaren skall undersöka de möjligheter somfinns från svensk sida till rationalisering och effektivisering av färjetrafikenmellan och i södra och därmed möjligheterna till enfortsatt ekonomiskt bärkraftig trafik. Underhänvisning härtill och i avvaktan pä utredningsarbetet på området avstyrkerutskottet motionen i fråga. I motionen 1978/79:951 (punkten 3 k) begärs attriksdagen ger regeringen till känna vad som anförts i motionen angåendeÖresuiidsförbliidelserna. I motionen anförs bl. a. att den svenska staten ikommande regeringsförhandlingar rörande Öresundsförbindelserna måste utgå fråndet riksdagsbeslut som fattades och som innebär en järnvägstunnelHelsingborg-Helsingör. Ett yrkande av motsvarande innebörd har framslällls imotionen 1978/79:947. Beträffandefrågan om fasta förbindelser över har de av regeringarna i ochDanmark tillsatta delegationerna redovisat sina utredningsresultat(SOU 1978:18 jämte bilagor). Utredningens betänkanden har remissbehandlals. 1propositionen 1978/79:100, bilaga 9, anför föredraganden att regeringensnarast möjligt kommer att ta upp överiäggningar med den danska regeringen ifrågan. Utskotteterinrar om atl tidigare (/76:4, rskr 1975/76:38) uttalat sigför andens, k. HH-förbindelsen kommer till stånd samt all enseparatlösning med avseende på denna borde övervägas. Utskottet är alltjämt avsamma uppfattning. Med hänvisning härtill anser utskotlet att syftet med de nuredovisade motionsyrkandena i allt väsentligt är tillgodosett varför de ej börföranleda någon särskild åtgärd från sida. I anslutning lill propositionen har vissamotionsyrkanden väckts rörande den yrkesmässiga trafiken. I motionen1978/79:529 begärs att beslutar att i skrivelse till regeringenbegära att tilläggsdirektiv utfärdas lill taxiutredningen i enlighet med vadsom anförs i motionen samt alt motionen överlämnas till utredningen förbeaktande. Motionärerna anför bl.