bet · G201UU27 · 1978-12-31 00:00:00 — Delär emellertid uppenbari au del vid sidan av del bredare samarbetet, sådantdelta definieras i budgelproposilionen i anslulning till medelsberäkningen föranslagsposten med samma namn, förekommer en rad verksamheter som likasåbefrämjar de många olika syften som anges i moiionen. Både SlDA:s bilateralautvecklingssamarbete och dess biståndsinsatser i samverkan med internationellaorganisalioner ger upphov till många ömsesidiga kontakter och en samverkan ävenpå andra områden än dem som primärt ingår i biståndssamarbelel. SIDA s stödtill enskilda organisationer och lill u-landsinformalionen gör del likaså. Somäven påpekas i budgetpropositionen för biståndet ofta med sig samarbete påandra områden, främsi handel, industri, vetenskap och kullur. Flera avu-landsforskningsberedningen SAREC:s projekl syftar lill eltforskningssamarbete mellan institulioner i och u-länder.Industribislåndsfonden syftar bl. a. till ett direkisamarbete rnellanföretag i och . Den verksamhet som bedrivs av Importkonlorelför u-landsprodukter (IMPOD) lorde också ge upphov lill många kontakter avömsesidig fördel. Detta gäller också de UU 1978/79:27 79 ekonomiska,industriella och leknisk-vetenskapliga samarbelsavtal som av främstkommersiella skäl ingått med ell antal ulanför bislåndsländernaskrets. De statliga och halvstatliga konsultbolag av typen Swedpower, Swedforesioch Swedtel liksom det nybildade utbildningsbolaget medverkar likasåtill ell alll vidare samarbete på olika områden. Detfinns sålunda elt omfallande nätverk av förbindelser och ell brett spektrum avsamarbelsformer mellan och ulanför den egentligabiståndsverksamhetens ram och som främjas av olika myndigheter ochinstitutioner eller av olika organisationer etc. med statligt stöd ellermedverkan. Otvivelaktigt kommer della vidare samarbete atl ytterligare byggasul som kommer. för bredare samarbete liksomutbildningsberedningen och , vilka utnyttjar de medel somavsätts for detla ändamål, kan spela en betydelsefull roll i delta sammanhang,men väl så vikliga är de insaiser som görs av de andra institutioner,organisalioner, stiftelser, bolag osv. som det getts exempel på i detföregående. Enlikartad situation synes för övrigl föreligga på informationsområdel. I denförui nämnda proposilionen om informations- och kulturutbytet med utlandet(prop. 1978/79:147), som ännu ej behandlats av , heter del alt denstatligt finansierade informationsverksamheten endast ulgör en del av det lätakontaktnät med utlandet som utgår från organisationer, politiska partier,folkrörelser, företag och enskilda i samt att de organ som svarar förau med statligt stöd sprida information om utomlands mot denna bakgrundfrämsi har komplelierande uppgifter. Meddet anförda torde det nu aktuella yrkandei 9 i inotionen 1205 få ansesbesvarat. 1 vpk-molionen 1781 föreslås atl hosregeringen skall begära en redovisning över vilka länder man vill inleda s. k.bredare samarbete med och au detla länderval görs till föremål för riksdagensprövning. Utskolielutgår från all regeringen också fortsättningsvis i budgetpropositionernakommer atl redovisa del huvudsakliga innehållel i det s. k. bredare samarbetetmed olika länder och all del av denna redovisning även skall framgå med vilkaländer som dylikt samarbete upptagits. Ulskoltel finner del däremot inteändamålsenligt att begära en uttömmande förhandsredovisning av de projekt ochländer som under en viss lidrymd kan bli aktuella för insaiser av den begränsadelyp som det i deiia sammanhang kan bli fråga om. Sådana begränsade insaiser avfrämsi ulbildnings- och koniakifrämjande karaklär förpliktar inte lillsenare mera omfattande eller långsikliga biståndsinsatser. Det nu akluelladelyrkandet 3.j) i motionen 1781 avstyrks därför. Ulskouei övergår nu lill au behandla ivåmotionsyrkanden som avser del bredare samarbetet med . 1motionen 420 föreslås atl skall begära att viktigaresamarbets-projekt med som bekoslas rned särskilda medel underställsriksdagen UU 1978/79:27 80 1 m-motioner 1205 föreslås uttala alt del bredaresamarbetet med under nästa budgelår bör begränsas till 5 milj. kr. Fördelbredare samarbetet med har under vart och ell av budgelåren 1977/78 och1978/79 högsi 5 milj. kr. Någol särskill belopp härför undernäslkommande budgelår anges inte i budgeipropsoilio-nen, men utskottet utgårliksotn ifrån alt det inle kommer alt överstigas milj. kr. Därmedtorde det nu akluella yrkandei 7 i motionen 1205 få anses besvarat. 1 proposilionen erinras om det protokoll om sådantbredare samarbete som överenskoms mellan och ochom den gemensainma svensk-kubanska arbetsgrupp som inrättats för ändamålei. 1proiokollel nämns förinvesteringsstudier, teknologiöverföring,konsultljäns-ler, seminarier och stipendier, kommersiellt samarbete samlforsknings- och kultursamarbete som tänkbara användningsområden för de medelsom ställs lill förfogande för att främja del bredare samarbetet. På svensksida berörs eii flertal myndigheter, institutioner och förelag. Diskussionernainom den gemensamma arbetsgruppen har rört handel, industriellt samarbete,forskning och kultur. Av proposilionen framgår vidare bl. a. atl mandiskuterat förulsätiningarna för förinvesteringsstudier avseende massa ochpapper saml teknologiöverföring och experimentell utrustning inom socker-,livsmedels-och massainduslrin. Också utbildningsinsatser i anslulning lillanvändning och underhåll av utrustning köpt i har diskuterats. Utanfinansiering via anslagsposten för bredare samarbete har ell direkt samarbeteinletts på läkemedelsområdet. Vidare har SAREC inlett ett forskningssamarbete medCuba avseende miljövård, havsekologi och cancerforskning samt utveckling av ellsystem för vetenskaplig och teknisk information. Enligtvad utskottet inhämtat är alla pågående och planerade projekt inom detsvensk-kubanska bredare s;amarbetel redovisade i proposilionen. Molsvaranderedovisningar torde även komma att ges framgent. Beslut om medlens an vändningoch ulbelalning las efter samråd meddengeinensamma arbetsgruppens svenska del.En liknande beslutsordning lillämpas för andra länder med vilka ett bredaresamarbete inletts. Ulskolletfinner denna beslutsordning lill fyllest och avstyrker därför det nu aktuellayrkandei 2 i moiionen 420. 4.10Fonden för industriellt samarbete, samarbetsavtal m. m. Propositionen (s. 110;s. 25) beslöt au godkännainrältandel av en fond för induslrielll samarbete med (prop.1977/78:135. UU 1978/79:1, rskr 1978/79:9). Enligt beslutet skulle fonden verkai form av en självständig statlig stiftelse. Stiftelsen har rätt atl taupp lån eller utfärda lånegarantier lill ett belopp. UU 1978/79:27 81 sommotsvarar högst del inbetalade grundbeloppet.Fondens lolala grundkapital har beräknats lill högsl 100 milj. kr. Fondenhar numera inrättats och dess verksamhet har inletts . Förbudgelårel 1978/79 har anvisats elt belopp på 35 milj. kr. som en förstainbelalning till fondens grundkapital samt 2 milj. kr. för stiftelsenslöneutgifter och andra omkostnader. Iproposilionen beräknas för /80 35 milj. kr. för en andrainbelalning lill fondens grundkapilal samt 3,5 milj. kr. för stiftelsensadministrativa kosinader. Förbindelserna med ökar alllmer. Dettagäller inle minst på det kommersiella områdel. 1 de fiesla fall uppräuhålls dekommersiella kontakterna ulan medverkan från statlig sida. hardock statlig medverkan i olika former fått en alll vikiigare roll isammanhangel. En väsenllig förklaring till delta är all medstatshandelssystem eller med centraliserat beslutsfallande ofta har önskat attfrågor om bl. a. handel, industri och teknologiöverföring behandlas inom enmellanstatlig ram. Detla har letl lill alt främsi av kommersiella skälhar ingålt samarbetsavtal eller upprältal gemensamma kommissioner med elt anialu-länder. Förhandlingar om yileriigare sådana avial pågår. I den av riksdagengodkända propositionen 1976/77:83 redovisas alternativa former församarbetsavtal avsedda all upprätthålla kommsersiella och ekonomiska kontaktermed . Bl.a. ur u-landspolitisk synvinkel är del angelägel för all kontinuerligtsamordna uppträdandet gentemot enskilda , särskilt med sådana u-ländermed vilka vi har etl växande samarbete. Del får bedömas från fall till fall ivilken utsträckning institutionella ramar krävs. Utgångspunkten bör vara enpragmatisk bedömning av hur samarbetet bäsl gynnas. Man bör eftersträvaarrangemang, som är så litet administrativt betungande som möjligt. I vissafall, om intresse är tillräckligt stort, kan arbetsgrupper och/ellersamarbetsavial vara önskvärda för all främja ett samarbete av ömesidigtintresse, I fråga om programländerna kan sådana arrangemang aktualiseras vidsidan av bislåndsavial. Ulskottelbehandlar i detla sammanhang dels motionen 1978/79:1771 av m, fl, (s), yrkandena 4 och 5, nämligen att beslutar 4, attavslå regeringens förslag om elt anslag på 38,5 milj, kr, lill fonden för industriellt samarbete med , 5. alt38,5 milj, kr, avsätts för i motionen förordat industribistånd inom ramen för samarbelsavtal, 6 1978/79. UU 1978/79:27 82 p/i moiionen 1978/79:1781 av m,fl,(vpk),delyrkandena2,a) och 3. o), nämligen 2. altriksdagen uttalar och hos regeringen hemsläller om förslag så atl handelspolitik gentemot anpassas till biståndspolitikens mål, vilket på kort sikl innebär a)all regeringen prövar möjligheterna all ingå ramavlal om ekonomiskt, teknisktoch industriellt samaibete med , , , och andraländer som strävar efter social och ekonomisk rättvisa och oberoende iförhållande till de kapitalistiska metropolerna, 3. allriksdagen uitalaroch hos regeringen hemställerom förslag som leder lill all de biståndspolitiska målen skall styra användningen av hela bistånds anslaget, vilkel innebär o) alt fonden förinduslrielll samarbete med avvecklas. Som framgår av budgelproposilionen har den avriksdagen beslulade fonden för induslrielll samarbete inrätlalsoch inlett sin verksamhet mot slutet av fjolåret. Fonden, som verkar i form aven självständig siallig sliftelse, har fått den internationella benämningenSWEDFUND. Isamband med beslutet om fondens inrättande anvisade 35 milj. kr. somelt första tillskoll lill fondens grundkapilal, vilkel successivt avses bliuppbyggt lill etl sammanlagi omfång av högsl 100 milj. kr. Samiidigi anvisades2 milj. kr. för stiftelsens löneutgifter och andra omkostnader underinnevarande budgetår. föreslås i budgetpropositionen att förbudgelårel 1979/80 anvisar ytterligare 35 milj. kr. för en andra inbelalninglill grundkapilalel och 3,5 milj. kr. till bestridande av stiftelsensadministrativa kosinader. 1s-molionen 1771 yrkas avslag på regeringens förslag om anvisning av sammanlagi38,5 milj. kr. lill fDnden/stiftelsen, och i vpk-motionen 1781 föreslås allfonden avvecklas. Is-molionen 1771 föreslås vid.re all ell lika stort belopp, dvs. 38,5 milj. kr.,avsätts för indusiribistånd i annan form och inom ramen för s. k. samarbetsavtalmed . 1vpk-motionen 1781 föreslås all regeringen prövar möjligheterna att ingåramavtal om ekonomiskt, tekniskt och induslrielll samarbete med vissa namngivnaländer (Vielnam, , , ) och andra länder som strävar eftersocial och ekonomisk rältvisa och oberoende. S-molionen1771 ser ell klan behov av alt stärka resurser au ge kvalificeratbistånd på industriområdet. Enligl motionärernas mening är samarbetsavtal, somskulle kunna gälla områden som industriellt samarbete, forskning och ulvecklingav teknologier men i förekommande fall kunna utvidgas till andra områden avintresse för ömse parter, en bälire form för samarbete med än den fond för industriellt samarbete som UU 1978/79:27 83 regeringenförordar Motionen 1771 förordar därför att fonden skall avlösas och allanslälld personal i siällel skall ulnyltjas inom ramen för ett på dylikasamarbelsavtal byggl samarbete. Molsvarande motionsyrkanden om samarbets- ellerramavtal var aktuella när utskottet log ställning lillprop. 1977/78:135 om rikllinjer för inlernationelll utvecklingssamarbete m. m.,i vilken förslaget om industrisamarbelsfonden framlades. Med anledning däravbehandlade ulskollet i sitt betänkande UU 1978/79:1 ulföriigl denna fråga.Utskottet tillstyrkte fondens inrättande och avvisade tanken alt samarbetsavtalskulle kunna uigöra en ersättning för det slags industriella samarbete somindustrifonden främst är satt atl främja, nämligen tillkomst och utveckling avtillverkande företag i genom överföring av kapital och kunnande frånsvensk industri i enlighel med dessa länders planer och prioriteringar.Ulskoltel ansåg dock alt allmänna samarbetsavial också forisätiningsvis börkunna ingås när de framstår som nödvändiga eller ändamålsenliga. Ulskottelvidhåller sin ståndpunkt all fonden för industriellt samarbete, som numerainlell sin verksamhel och som redan lilldragil sig slori intresse från framförallt programländernas sida, fyller ett uppenbari behov och all allmännasamarbelsavtal av hillills gängse lyp inle kan uigöra någon fullgod ersättningför de uppgifter som fonden har. Ibudgetpropositionens u-landspolitiska avsniti erinras om bl. a. desamarbetsavtal som ingåtts av främst kommersiella skäl med ell antal . (Dessa avtal har i första hand ingåtts med eu antal oljeexporterande länder. )Det erinras också om de gemensamma arbetsgrupper som inrättats för all dryftaformerna för det s. k. bredare samarbete som skall träda i stället förlångsiktigt bistånd till och . Från olika utgångspunkter harskilda arrangemang kommit till stånd för atl främja etl samarbete av intresseför båda parter. Det framhålls i proposilionen all vi har anledning se positivtpå denna utveckling och att det inte minst kan finnas skäl att övervägaformerna för vårt samarbete med programländerna vid sidan av bislåndel. a.ur u-landspolitisk synvinkel är det enligt propositionen angelägel för Sverigeall konlinueriigt samordna sill uppträdande på olika områden geniemol enskildau-länder och särskilt med sådana med vilka vi har etl växandesamarbete. Del heter i proposilionen vidare härom: Del får bedömas från fall lill fall i vilkenutsträckning institutionella ramar krävs. Utgångspunkten börvaraen pragmatiskbedömningav hursamarbeiei bäsl gynnas. Man bör eftersträva arrangemang, som ärså litet administraiivi betungande som möjligt, I vissa fall, om Sverigesintresse är lillräckligt stort, kan arbetsgrupper och/eller samarbetsavtal varaönskvärda för att främja eu samarbete av ömsesidigt intresse, I fråga omprogramländerna kan sådana arrangemang aktualiseras vid sidan av bislåndsavial, Utskoliel, som i sitt fjolårsbetänkande UU1978/79:1 anlade likartade synpunkter på denna fråga, instämmer ipropositionens bedömningar härvidlag. UU 1978/79:27 84 Något motsatsförhållande mellan industrifonden åena sidan och samarbetsavtal å den andra finns uppenbart inte. De kan hellerinte ersätta men väl komplettera varandra. Del finns sålunda ingenting somhindrar atl övergripande samarbelsavtal eller liknande arrangemang träffasvare sig med länder där industrifonden verkar eller med länder med vilkaSverige har ett långsikligl biståndssamarbete. En föruisäitning är givetvis atldet finns etl ömsesidigt intresse av sådana bredare arrangemang. Motdenna bakgrund tillstyrks propositionens förslag beträffande fonden förindustriellt samarbete och avslyrks yrkandena 4 och 5 i motionen 1771 samtdelyrkandena 2. a) och 3. o) i motionen 1781. 4.11Samlade hemställanden under punkten 4 Under hänvisning till vad utskottet anfört i delföregående vid resp. delavsnitl hemställer utskottet atl belräffande biståndets inriktning m.m. (punkten 4.1) 1. förklarar motionen 1978/79:1771, yrkandena 1 och 2,angående rikllinjer för svensk biståndspolitik resp. utredning omländer-koncentration besvarad med vad utskottet anfört, 2. avslår moiionen 19''8/79:1781, delyrkandel 3. d)angående avveckling av bislånd till vissa länder, 3. avslår motionen 1978/79:420, yrkandei 1, ochmoiionen 1978/ 79:587, yrkandet 2, angående regler för avbrylande av bislånd, 4. avslår motionen 1978/79:1774 angåendeexpertgranskning, 5. avslår motionen 1978/79:1775 angåendeavalkoholiseringsprojeki, all belräffande bundet bistånd ochupphandling i (punkten 4.2) 6. med avslag på moiionen 1978/79:1205, yrkandei 1,motionen 1978/79:1209, yrkandet 5, och moiionen 1978/79:1781, delyrkandet 3.k), bifaller budgetpropositionens förslag angående målbelopp för bundetbislånd. 7. avslår motionen 1978/79:1209, yrkandet 6, angåendedirektiv för del bundna biståndet, 8. förklarar moiionen 1978/79:1209, yrkandena 7 och 8,angående ulbildning av bislåndspersonal resp. multilaterala biståndsorgansupphandling tesvarad med vad utskottet anfört, alt beträffande samarbete med enskildaländer (punkten 4.3) 9. med avslag på moiionen 1978/79:1771, yrkandet 7,och motio nen 1978/79:1781, delyrkandet 3. O, sislnämnda såviu nu är i UU 1978/79:27 85 fråga,bifaller budgetpropositionens förslag angående landram för , 10. med avslag på motionen 1978/79:1781, delyrkandet 3.O, sislnämnda såvitt nu är i fråga, bifaller budgetpropositionens förslag omlandram för , 11. avslår motionen 1978/79:1781, delyrkandet 3. g),angående fortsau bislånd lill efter ulgången av budgelårel 1979/ 80, 12. förklarar moiionen 1978/79:1205, yrkandet 8,angående omprövning av bislåndel lill besvarad med vad ulskottelanfört, 13. med avslag på moiionen 1978/79:1771, yrkandei 8,bifaller budgetpropositionens förslag angående landram för , 14. avslår moiionen 1978/79:420, yrkandet 3, ochmotionen 1978/ 79:587, yrkandet 1, angående avveckling resp. omprövning avbiståndet till , 15. med avslag på motionen 1978/79:1205, yrkandei 3,moiionen 1978/79:502, yrkandei 1, och motionen 1978/79:1781, delyrkandet 3. O,sislnämnda såvitt nu är i fråga, bifaller budgetpropositionens förslagangående landram för Vielnam, 16. avslår motionen 1978/79:1205, yrkandet 4, angåendeframtida bistånd lill Vielnam, 17. med avslag på moiionen 1978/79:1205, yrkandei 11,bifaller budgetpropositionens förslag angående medverkan i Bai Bang-projeklelsdriftskede, 18. med avslag på moiionen 1978/79:1781, delyrkandena3. e) och 3. O, sistnämnda såvitt nu är i fråga, bifaller budgetpropositionensförslag angående landramar för , , , , ,, och , 19. avslår moiionen 1978/79:1771, yrkandet 9, angåendebislånd lill länder i det karibiska områdel, 20. avslår moiionen 1978/79:247, yrkandena 1 och 2,angående bislånd till Demokratiska , all belräffande .//)'A7/>?go/',befrielserörelser m. m. i södra (punkten 4.4) 21. med avslag på moiionen 1978/79:590, yrkandei 1,och moiionen 1978/79:864, yrkandena 1 och 3, bifaller budgetpropositionens förslag angående anslagsposten för humanitärt bistånd lill flyklingar, befrielserörelser m. m. i södra , all beträffande bistånd till andrabéfrielserörelser m. m. (punkten 4.5) UU 1978/79:27 86 22. avslår moiionen 1978/79:247, yrkandena 5, 6, 7,8 och 9, angående bislånd m. m. till PLO, palestinska Röda halvmånen, PFLO och erilreanska Röda halvmånen, motionen 1978/ 79:248, yrkandei 2, angående bislånd lill Frente POLISARIO, och motionen 1978/79:249, yrkandet 2, angående bislånd till Öslra , att beträffande katastrofbistånd, allmäntflyktingbistånd m. m. (punkten 4.6) 23. avslår moiionen 1978/79:1781, delyrkandena 3. 1)och 3. n), angående formen för katastrofbistånd resp. katastrofbistånd tillVietnam, och , 24. med avslag på motionen 1978/79:502, yrkandet 2,moiionen 1978/79:1205, yrkandei 5, och moiionen 1978/79:1771, yrkandet 11,bifaller budgetpropositionens förslag angående anslagsposten förkatastrofbistånd m. m., all beträffande slöd till enskildaorganisationers biståndsverksamhet (punkten 4.7) 25. avslår moiionen 1978/79:419 angående återanvändbarmedicin, 26. avslår motionen 1978/79:1206 angående cyklar, 27. avslår moiionen 1978/79:1777 angåendeAmazonassjukhusel, 28. avslår moiionen 1978/79:1781, delyrkandel 3. i),angående inriktningen av stödet lill enskilda organisationers biståndsverksamhet, 29. med avslag på motionen 1978/79:1205, yrkandet 6,bifaller budgetpropositionens föslag angående anslagsposten för slöd lillenskilda organisationers bislåndsverksamhei, atlriksdagen beträffande Särskilda program (punkten 4.8) 30. avslår motionen 1978/79:1781, delyrkandel 3. h),angående inriktningen av särskilda program etc, 31. med avslag på motionen 1978/79:1771, yrkandet 10,bifaller budgetpropositionens förslag angående anslagsposten för särskildaprogram, allriksdagen belräffande Bredare samarbete (punkten 4.9) 32. avslår moiionen 1978/79:420, yrkandei 2, angåendegodkännande av samarbetsprojekt med , 33. förklarar motionen 1978/79:1205, yrkandena 7 och 9,angående del bredare samartielel med resp. rikllinjer för bredaresamarbete besvarad med vad utskoliel anfört, 34. avslår moiionen 1978/79:1781, delyrkandel 3.j),angående ländervalel för bredare .samarbete. UU 1978/79:27 87 att belräffande fonden för indusiiielhsamarbete, samarbetsavial m. m. (punkten 4,10) 35, med avslag på moiionen 1978/79:1771, yrkandet 4,och motionen 1978/79:1781, delyrkandet 3, o), bifaller budgetpropositionensförslag angående kapilallillskolt till fonden för induslrielll samarbete, 36, avslår motionen 1978/79:1771, yrkandei 5, ochmoiionen 1978/79:1781, delyrkandel 2. a), angående samarbetsavial resp.ramavtal, all belräffande riktlinjer i övrigt fördel bilaterala uivecklingssamarbeiel 37. godkänner övriga i budgetpropositionen angivnariktlinjer för bilateralt utvecklingssamarbete, atl belräffande anslagsram fördelbilaterala utvecklingssamarbeiel (punkten 4.1 och punkten 4.4) 38. med avslag på motionen 1978/79:864, yrkandei 2,och med bifall till budgetpropositionens förslag till Bilateralt utvecklings samarbete för budgelårel 1979/80 anvisar elt reservationsanslag av 2 . Ulskoltel tillstyrker regeringens förslag vidpunkten IV. 2 på kapiialbudgeten och hemställer atl lill lånefondför budgelårel 1979/80 anvisar ett investeringsanslag av . Näiyarandevid ärendets slutbehandling: (), (),förste vice talmannen (), (), Anna-LisaNilsson (c), (), (), (c), MalsHellslröm (s), (), Siure (), (),(), () och (). UU 1978/79:27 88 I. vid punkten 1.4 (Miljö,resuiser och utveckling) av förste vice talmannen , , och (samtliga c), som anser dels all den text, som på s. 16 börjar med"Regeringen och SIDA" och slutar med "anses besvarat. ",ersäiis med texten: Närvåra fyra bisiåndspoliliska mål - resurstillväxt, ekonomisk och socialuljämning, ekonomisk och politisk självsländighet saml demokratisksamhällsutveckling - först formulerades, var man ännu inte medveten ommiljöfrågornas belydelse i utvecklingsprocessen. Sedan båda parter i utvecklingssamarbetetnu alllmer kornmil till insikl om de ekologiska frågornas centrala roll, är delnaturligt, atl markerar della genom atl uttala, alt ekologisk balansskall föras in som elt femle mål för bislåndspoliliken. Yrkandet 1 i moiionen1208 tillstyrks därmed. dels all den text, som på s. 18 börjar med"Ulskoltel är emellertid" och slutar med "avslyrksdärför. ", bort ha följande lydelse: Därförmåste vi gå vidare och kartlägga bristerna i vårt sätt atl hantera naturen ochresurserna. Då får vi ett bälire underiag i den övergripande planeringen avframlidens samhälle. bör ta initiativ till elt inlernationelllekologiskt forskningsinstitut. sådani kan ha internationellafredsforskningsinslitul som förebild. Del skulle kunna ge vikliga bidraglill kunskapen om resurssilualionen och om miljöpåverkan av olika slag samtklariägga möjliga handlingsvägar för framliden. Yrkandei 6 i motionen 1208tillstyrks därmed. dels att uiskoliels hemsiällan i momenten 8 och 9under punkten 1 (s. 24) bort ha följande lydelse: 8. att belräffande ekologisk balans,ekologisk grundsyn, en iniernalionell resurshushållningsplan, andra miljöfrågor och prioriiering av livsmedelsproduklion i a) med bifall till motionen 1978/79:1208, yrkandet 1,som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om ekologiskbalans som etl nytt femle mål för biståndspoliliken, och b) förklarar moiionen 1978/79:1208, yrkandena 3, 4, 5och motionen 1978/79:1213 besvarad med vad utskottet anfört,