bet · G201UbU40 · 1978-12-31 00:00:00 — anvisas till försöksverksamhet med saxad schemaläggning.Sådan schemaläggning bör, påpekar motionärerna, ge möjlighet att utöka kapacitetenpå utbildningslinjer som kräver dyra investeringar. Utskottet anser att det ligger i kommunernas eget intresseatt anordna saxad schemaläggning, där förhållandena medger det. Ett särskiltbidrag kan medföra en tungrodd administration med gränsdragningsproblem. Föratt utöka den saxade schemaläggningen behövs i första hand förslag tUlschematekniska lösningar. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionen / 79: 1891. I motionen 1978/79: 266 (yrkandet2) hemställs om en försöksverksamhet med varvad utbildning och praktik iarbetslivet inom gymnasieskolan. Motionärerna föreslår att dagenstvåterminssystem ersätts med ett treterminssystem med praktik under den tredjeterminen av läsåret. Förslaget i motionen inryms i de direktiv som gäller förgymnasieutredningen (U 1976: 10). Utredningen ska bl. a. ta initiativ till ochföreslå sådan försöksverksamhet som kan behövas för ett ställningstagandetill studieorganisationen i gymnasieskolan. Med hänsyn till att frågan såledesbehandlas av gymnasieutredningen avstyrker utskottet motionen 1978/79: 266yrkandet 2. Särskilda åtgärder för elever i gymnasieskolan m. m. Under budgetåren 1973/741977/78har SÖ fördelat medel ur reservationsanslaget Särskilda åtgärder påskolområdet för personell förstärkning av undervisningen och förförstärkningsanordningar för elevvård och fritidsverksamhet (s. k. SAS-medel)enligt de bestämmelser för anslaget som regeringen meddelat. SÖ har tiUdelat vissa gymnasieskolor medel från anslagetbl. a. för att möjliggöra förbättrad undervisning för invandrarelever ochdelning av klass i svenska på tvååriga yrkesinriktade linjer. Anslaget Särskilda åtgärder på skolområdet har slopats fr,o, m, innevarande budgetår eftersom SÄS-resurserna fr. o. m, den 1 juli 1978in- S, 30. rad 12 nerifrån står: 1979/80 Rättal till:1978/79 UbU 1978/79: 40 12 gåri det nya statsbidraget till (prop. 1977/78: 85, UbU 1977/78: 21,rskr 1977/78: 260). Den reservation, som fanns under anslaget,har SÖ genom beslut av regeringen under /79 fåttdisponera för särskilda åtgärder för elever i gymnasieskolan. SÖhar hemställt att 4 milj. kr. skall utgå som resurs till särskilda åtgärder igymnasieskolan för /80, Av anslagsframställningen framgår attdrygt 40 gymnasieskolor under läsåren 1973/741977/78 fått resurser förpersonell förstärkning i undervisningen. I budgetpropositionenanför föredraganden följande (s. 344). Enligt min mening är det angeläget att resurserutgår för de ändamål som täckts av medel för särskilda åtgärder såsombl. a. kostnader för kompanjonlärare och stödlärare i de aUmänna ämnena på deutpräglat yrkesinriktade linjerna. Frågan bör emellertid lösas på sådant sättatt det statsbidrag som utgår till kostnader för stödundervisning och samladspecialundervisning ses som en samlad resurs som får disponeras av resp.kommuns skolstyrelse att sättas in där behovet enligt skolstyrelsen bedöms varastörst. I motionen 1978/79: 628 (yrkandet 10) yrkas enresurs på . till SÖ:s förfogande att fördelas till gymnasieskolormed särskilda behov av extra resurser. Yrkandet motiveras med att effekternaav regeringens förslag torde bli mycket begränsade. Motionärerna anser attregeringens förslag bygger på föreställningen att nuvarande möjligheter tillstödundervisning och samordnad specialundervisning i gymnasieskolan inteutnyttjas fullt ut i de kommuner som erhållit s. k. SAS-medel, De framhålleratt det inte framgår av budgetpropositionen om så är fallet. Storleken på densamlade resursen redovisas inte heller. Enligt motionärernas mening kommer denoutnyttjade delen av stödundervisningsresursen inte att kunna kompenserabortfallet av de SAS-resurser som vissa gymnasieskolor erhållit. Förstödundervisning enligt 8 kap, 40 § skolförordningen (1971: 235) och församordnad specialundervisning i gymnasieskolan enligt 8 kap, 43 § sammaförordning utgår statsbidrag huvudsakligen till kostnader motsvarande 0,65veckotimme för varje sextontal elever på de studievägar i gymnasieskolan därklass får omfatta högst 16 elever och för varje trettiotal elever på destudievägar där klass får omfatta högst 30 elever. Resursen för stödundervisningoch samordnad specialundervisning kan uppskattas till ca 38 milj. kr. totaltenligt uppgiftirån SÖ. Enligtvad utskottet inhämtat bygger föredragande statsrådets ställningstagande påuppfattningen att resursen för stödundervisning och samordnadspecialundervisning inte utnyttjas fullt ut. Som grund för denna uppfattningligger uppgifter från SÖ, senast angivna i SÖ:s förslag till revideradlångtidsbudget , att en SÖ-undersökning höstterminen 1975visat att de tillgängliga stödresurserna inte utnyttjades i erforderligomfattning. UbU 1978/79: 40 13 Utskottet kan konstatera att de uppgifter somligger till grund för regeringens ställningstaganden är gamla och attdessa uppgifter inte torde spegla förhållandena . Utskottet är dock avstatsfinansiella skäl inte berett att biträda motionen 1978/79: 628 yrkandet10. Utskottet vill framhålla att mer aktuella uppgifter måste tas fram för attge underlag för en bedömning av resursbehovet i fortsättningen, SärskUda medel för tekniska och administrativaåtgärder till stöd åt handikappade elever i gymnasieskolan utgår med 2,3 milj.kr. under /79. /80 uppskattar SÖ medelsbehovet till 6,4 milj. kr. SÖ föreslårdock med hänsyn tUl det statsfinansiella läget endast en ökning med 200 000kr. till 2,5 milj. kr. beräknar i propositionen 1978/79:100 i enlighet med SÖ:s förslagett belopp av 2,5 milj. kr. för detta ändamål. Imotionen 1978/79: 921 yrkas att skaU ge regeringen till känna vad somi motionen anförts rörande tillämpningen av statsbidragsbestämmelserna förgymnasieelever som är handikappade. Motionärerna framhåller att det statsbidragkommunerna erhåller för stöd till handikappade elever är för lågt. För attmöjliggöra för handikappade elever att genomgå gymnasial utbildning på hemorteneUer i dess närhet bör staten svara för kostnaderna. Eftersoiii gymnasieskolanär en frivillig skola, föreligger det ingen skyldighet för kommunerna attsätta in extra resurser för att hjälpa handikappade elever med transporter, personellassistans och tekniska hjälpmedel. Utskottetfinner syftet med motionsyrkandet mycket vällovligt med hänsyn till betydelsenav att handikappade elever kan integreras i den lokala gymnasieskolan ochsamtidigt bibehålla kontakten med hemmet i stället för att bli hänvisade tillriksrekryterande gymnasieskola för handikappade elever. (U 1978: 07) behandlar dock frågor som gäller bl. a. integration avhandikappade elever i gymnasieskolan. Utskottet är inte berett tillstyrkayrkandet i motionen 1978/79: 921, vilket skulle innebära ett föregripande avintegrationskommitténs prövning av frågan. Naturvetenskapligalinjen m. m. Under avsnittet Skolväsendet. Vissa gemensammafrågor (prop. 1978/ 79:100, bUaga 12, s. 247249) anmäler föredragandestatsrådet vissa av de åtgärder som bör, vidtas för att tillgodose samhälletsbehov av naturvetenskapligt och tekniskt kimnande. SÖ har i särskUd skrivelseden redovisat förslag till åtgärder för att komma till rätta medproblem inom det naturvetenskapliga området i gymnasieskolan, SÖ:s förslag harremissbehandlats. t2 1978/79. UbU 1978/79: 40 14 Vidare påpekar föredraganden under anslaget Bidragtill driften av gymnasieskolor att intresset för den naturvetenskapliga linjenminskat ytterligare. Linjen har samlat ca 7 100 sökande jämfört med ca 7 300 föregåendeår. Däremot fortsätter den 4-åriga tekniska linjen att dra tUl sig ett ökatantal studerande. Antalet förstahandssökande till denna linje har således ökatfrån ca 8 200 tUl ca 9 000. Medanledning av SÖ:s förenämnda skrivelse redovisar föredragande statsrådet olikaförsök med varianter m. m. av naturvetenskapliga och tekniska studievägar inomgymnasieskolan. pågår försöksverksamhet med gemensam studiegångi årskurserna. 1 och 2 ay naturvetenskaplig och fyraårig teknisk linje vidgymnasieskolenheter i sex olika kommimer. Därjämte pågår försöksverksamhet medolika varianter inom naturvetenskaplig linje, nämligen mUjövårdstekniskvariant, datateknisk variant och kommunikationsteknisk variant.. Fr. o. m. läsåret1977/78 finns försöksverksamhet vid tre gymnasieskolor omfattande sammanlagtsex klasser. Regeringen har även uppdragit åt SÖ att ut- . forma tim- ochkursplaner för energiteknisk variant i årskurserna 2 och 3 vid gymnasieskolan iNässjö. SÖföreslår utvidgad försöksverksamhet både med varianter på na turvetenskapliglinje och med gemensam studiegång i årskurserna 1 och 2 på naturvetenskapligoch fyraårig teknisk linje samt försöksverksamhet med en ny s. k.naturvetenskapHg variant. Samtligaremissinstanser, tillstyrker utökad försöksverksamhet. med nämnda gemensammastudiegång av naturvetenskaplig och teknisk linje. Däremot är remissbUdensplittrad beträffande försöken ined varianter på naturvetenskaplig linje. föreslår att dessa båda försök utökas till sammanlagt högst 75klasser, varav merparten bör ske i form av gemensam studiegång i årskurserna 1och 2 på naturvetenskaplig och fyraårig teknisk linje. Den nya oprövade s. k.naturvetenskapliga varianten föreslås under /80 endast avse enklass. Försöksverksamheten får totalt inte medföra ökade kostnader för staten. Imotionen 1978/79: 1371 yrkas att SÖ vid fördelning av klasserna iriomförsöksverksamheten med varianter på naturvetenskaplig linje och med gemensamstudiegång i årskurserna 1 och 2 på naturvetenskaplig och fyraårig teknisklinje i första hand skall beakta de berörda kommunernas önskemål om typ ochvariant av försöksverksamheten. SÖhar i skrivelse till regeringen meddelat att 60 kommuneranhållit att få inleda försök med varianter av naturvetenskaplig linje, t. ex.miljövårdsteknisk, energiteknisk, kommunikations-eller datateknisk variant,medan 30 kommuner vill pröva den gemensamma basutbildningen förnaturvetenskaplig och teknisk linje. Som tidigare nämnts uttalar föredragandestatsrådet att merparten av utökningen av försöksverksamheten till 75 klasserbör utgöras av klasser med ge- UbU 1978/79: 40 15 mensamstudiegång i årskurserna 1 och 2 på naturvetenskaplig och teknisk linje. Utskottethar för sin del ingen erinran mot att försöksverksamheten anordnas i förstahand i enlighet med kommunernas önskemål om varianter på naturvetenskapliglinje. Utskottet menar alltså att SÖ med undantag för den s. k.naturvetenskapliga varianten inte skall vara bunden av den i propositionenangivna fördelningsprincipen. bör med bifall till motionen1978/79:1371 ge regeringen tUl känna vad utskottet anfört. I motionen 1978/79: 521 yrkas en översyn av dentreåriga naturvetenskapliga linjen (N-linjen) i gymnasieskolan. Motionärenanser att de problem som finns på N-linjen ger anledning att överväga enfyraårig studiegång och alternativa studievägar inom N-linjens ram. Utskottetanser att den tidigare nämnda försöksverksamheten med varianter tillgodosermotionärens yrkande i fråga om alternativ inom N-linjen. Frågan om att införaen fyraårig studiegång fordrar ingående överväganden med hänsyn bl. a. till deekonomiska konsekvenserna. Ut-, skottet erinrar om gymnasieutredningen (U 1976:10) och avstyrker motionen 1978/79: 521. Imotionen 1978/79: 733 yrkas åtgärder i syfte att naturvetenskaplig och tekniskutbildning skall få ett ökat schemautrymme på alla nivåer samt insatser somaktivt stimulerar till rekrytering av naturvetenskapligt och tekniskt utbUdadpersonal också inom primärt icke-naturvetenskapliga eller icke-tekniskaområden. Motionären erinrar bl. a. om de grundläggande och epokgörande insatsersom under de senaste århundradena gjorts av svenska forskare. Han konstateraratt intresset.för den naturvetenskapliga linjen i gymnasieskolan minskatbetydligt . Denoro som motionären hyser för den minskade rekryteringen till dennaturvetenskapliga linjen delas av utskottet. Utskottet har tidigare i olikasammanhang behandlat problemet, senast föregående år (UbU 1977/78: 20 s. 8).Utskottet uttalade därvid följande. För att öka tUlströmningen tUl naturvetenskapligoch teknisk utbildning pågår ett omfattande arbete inom SÖ och UHÄ, inomkommittéer som gymnasieutredningen och på fältet inom högskolor och skolor.Vidare har inom tillsatts en arbetsgmpp för naturvetenskapligoch teknisk utbildning. Den skall ta initiativ tUL kortsiktiga åtgärder på allautbildningsnivåer och följa pågående arbete inom bl. a. myndigheter. Den s. k. naturvetargruppen inomutbildningsdepartementet har avslutat sitt arbete. Den har bl. a. utgivitskriften om samhällets behov av naturvetare ochtekniker. Gruppen har också i samverkan med SÖ tagit fram de förslag till olikavarianter av naturvetenskaplig linje som tidigare nämnts. UbU 1978/79: 40 i6 Med hänvisning till de olika åtgärder som vidtagitsunder senare tid beträffande den naturvetenskapliga utbildningen igymnasieskolan föreslår utskottet att avslår motionen 1978/79: 733 idenna del. Såvitt gäller högskoleutbildningen behandlar utskottet motionen iett senare betänkande. I propositionen 1978/79:100 anmäler föredraganden(s. 341) att den Verkstadstekniska linjen tyvärr tilldragit sig ett oförändratlågt intresse. Imotionen 1978/79: 628 (yrkandet 9) framhålls att det vikande intresset förverkstadsteknisk linje bör uppmärksammas på samma sätt som problemen i fråga omden naturvetenskapliga linjen. I motionen yrkas att SÖ får i uppdrag att isamarbete med MetaUindustriarbetareför-bundet och utformaen informationskampanj om den Verkstadstekniska linjen. Utskottet,som ansluter sig tiU syftet med yrkandet, finner att det ingår i SÖ:sansvarsområde att följa utvecklingen av elevernas intresse för de olikalinjerna i gymnasieskolan och att vid behov ta initiativ till sådana åtgärdersom föreslås i motionen. Motionen 1978/79: 628 yrkandet 9 påkallar därför intenågon åtgärd. Försöksverksamhetmed kombination av gymnasieskolstudier och idrott Försöksverksamhet med kombination avgymnasieskolstudier och idrott har bedrivits sedan höstterminen 1977. Sådanverksamhet får enligt regeringens beslut anordnas i högst 13 kommuner och förhögst 148 elever. En utvärdering av försöksverksamheten har påbörjats, men ärännu inte slutförd. Föredragande statsrådet är, innan ytterligare erfarenheterföreligger, inte beredd att föreslå en utökning av försöksverksamheten tiUhögst 20 kommuner och högst 250 intagningsplatser, vilket SÖ föreslagit. Imotionema 1978/79: 447, 1978/79: 923 och 1978/79: 1937 yrkas attförsöksverksamheten utökas i enlighet med SÖ:s förslag. I motionen 1978/79:1649 yrkas en ytterligare utbyggnad av försöksverksamheten samt start avliknande verksamhet på försök på universitetsnivå. Regeringenhar uppdragit åt SÖ att redovisa hittillsvarande erfarenheterav försöksverksamheten samt hur verksamheten skall kunna permanentas, omerfarenheterna av försöksverksamheten motiverar det. SÖ skall vidare belysaunder vilka förutsättningar en kombination av studier och elitidrott kananordnas utanför gymnasieskolan, exempelvis inom folkhögskolan och denkommunala vuxenutbildningen. Måletför försöksverksamheten är att förbättra möjligheterna för idrottande ungdomatt under eller efter en period av intensiv träning eller tävling skaffa sigen utbildning. Det är framför allt socialt motiverat att söka former för attkombinera utövandet av idrott och gymnasie- UbU 1978/79: 40 17 skolstudier,eftersom det visat sig att ungdomar som valt att ägna sig ät idrott framför attbedriva studier självfallet riskerar att få svårigheter att finnasysselsättning när den aktiva idrottstiden är slut. Ungefären tredjedel av landets kommuner har visat intresse för att delta iförsöksverksamheten. Kostnaderna för den föreslagna utökade försöksverksamhetenär begränsade, ca . Utskottet har ansett sig böra acceptera attförsöksverksamheten utökas till att omfatta högst 20 kommimer och högst 250intagningsplatser. Någon ytterligare utökning av försöksverksamheten kanenligt utskottets mening inte vara aktuell förrän det föreligger ettslutresultat av utvärderingen av försöksverksamheten i dess helhet. Detankommer på SÖ att besluta om lokalisering av den utökade försöksverksamheten. Utskottettillstyrker alltså motionerna 1978/79: 447, 1978/79: 923 och 1978/79: 1937 samtmotionen 1978/79: 1649 i den del den avser idrott i gymnasieskolan. Utskottetavstyrker yrkandet i motionen 1978/79: 1649 att starta liknandeförsöksverksamhet på universitetsnivå. Imotionerna 1978/79: 919 och 1978/79: 931 yrkas att försöksverksamheten medkombination av idrott och gymnasieskolstudier också skall omfattagymnasieskolan i kommun. Utskottethar tillstyrkt en utökad försöksverksamhet. SÖ beslutar om lokalisering av denutökade försöksverksamheten. Utskottet finner att motionerna 1978/79: 919 och1978/79: 931 därför bör avslås. Imotionen 1978/79: 1388 yrkas att /80 gesmöjligheter att inrätta en gymnasielinje med kombination av idrott och studiermed syftet att få en bedömning av samplaneringseffekter av gymnasieutbildningoch mUitär utbUdning. Medhänvisning tUl vad utskottet tidigare uttalat om lokalisering avförsöksverksamheten avstyrker utskottet även motionen 1978/79: 1388. Organisationsbeslutför gymnasieskolan m. m. De gymnasiala studievägarnas organisation på detlokala planet bestäms av tillgängen på utrustning, lokaler och behöriga läraresamt elevernas förstahandsval och lärarnas krav på anställningstrygghet. Härtillkommer att SÖ i enlighet med uttalanden från regering och riksdag genomsärskilda åtgärder söker styra den totala dimensioneringen i riket av de olikalinjerna. SÖ beslutar också om inrättandet av gymnasieskola på därom avprimärkommun eller landstingskommun gjord ansökan. SÖ fördelar därjämte medhänsynstagande tUl olika behov medel från ett på riksstaten upptaget anslagsom avser nyanskaffning och komplettering av undervisningsmateriel förgymnasieskolans studievägar. Imotionen 1978/79: 628 yrkandet 1 hemställs att regeringen meddelarföreskrifter så att gymnasieskolans organisation fr. o. m. läsåret UbU 1978/79: 40 18 1980/81i största möjliga utsträckning avgörs av länsskolnämndema inom de ramar somfastställs av regering och riksdag. Utskottetbehandlade denna fråga föregående är med anledning av ett motionsyrkande medsamma innehåll som det förevarande och uttalade därvid följande (UbU1977/78:20 s. 6, rskr 1977/78:224): "Avsikten är att utredningen omskolan, staten och kommunerna (SSK) skall lägga fram ettprincipbetänkande med förslag om bl. a. vUka uppgifter som kan decentraliserasfrån den centrala myndigheten på skolans område till regionala och lokalaorgan. Det bör ankomma på regeringen att pröva i vUken utsträckning det ärmöjligt att redan nu finna former för en sådan försöksverksamhet som motionärernaföreslår. I detta sammanhang vUl utskottet erinra om gymnasieutredningen ochdess uppdrag." Utskottetansåg med det anförda att motionsyrkandet inte borde föranleda någonriksdageiis åtgärd. Det blev också beslut. SSK:sbetänkande med förslag tiU principiella riktlinjer för decentraliseringremissbehandlas f. n. En ny kommitté, den skoladministrativa kommittén,behandlar frågan om decentralisering av administrativa beslutsfunktioner inomskolväsendet. Föratt kunna bereda utbildningsplatser åt de växande ungdomskullarna måste allaresurser tas i anspråk . Utskottet har under avsnittetom gymnasieskolans dimensionering behandlat frågan om en utökad ram förgymnasieskolan med hänsyn.till de behov av gymnasieskolutbildning som kanförväntas. Av SÖ:s petita framgår även att antalet faktiskt utlagdagymnasieplatser. 1977/78 endast var mot medgivna av antalet16-åringar, vUket bl. a. har sin gmnd i olika lokala problem, t. ex. brist påpraktikplatser. För att kunna utnyttja intagningsplatserna i gymnasieskolanfullt ut bör de organisatoriska beslutsfunktionerna decentraliseras i så höggrad som det är möjligt. Ettökat lokalt och regionalt inflytande över planeringen av gymnasieutbildningenskulle göra det möjligt att snabbare möta nya behov och tillgodose efterfråganpå olika typer av gymnasieskolutbildning. Utskottet har erfarit att enarbetsgmpp inom kanslihuset behandlar aktuella gym-nasieskolfrågor och därvidäven undersöker möjligheterna att decentralisera beslut om gymnasieskolansorganisation. Utredningsarbetet beräknas kunna ge underlag tUl ett förslag,som kan föreläggas i nästa års budgetproposition. Utskottet finnerdärför att yrkandet 1 i motionen 1978/79: 628 är tillgodosett och intepåkallar någon åtgärd. bemyndigade regeringenatt för /79 meddela bestämmelser om statsbidrag tillskogsbrukets yrkesutbildning (UbU 1977/78:20, rskr 1977/78:224). UbU 1978/79: 40 19 efteröverläggningar med , meddelat sådanabestämmelser. Härvid framgår att det aUmänna driftbidraget skall utgöra 14 273675. kr. Fördelningen sker med utgångspunkt i ett bidrag om . nisk kurs och . för övriga kurser.Regeringen begär bemyndigande att efter överläggningar medLandstingsförbundet meddela statsbidragsbestämmelser i huvudsakligöverensstämmelse med nu gällande bestämmelser även för /80,Utskottet har ingen anledning till erinran mot att regeringen får det begärdabemyndigandet. Utskottet tiUstyrker regeringens förslag i övrigtsåvitt de gäller gymnasieskolan. Frågan om medelsanvisningen för nästabudgetår behandlar utskottet i det följande. Statsbidrag till enskilda yrkesskolor utgår enligtbestämmelserna i förordningen (1971: 342) om enskUda yrkesskolor (ändrad 1977:473 samt 1978: 297 och 608). I statsbidragshänseende indelas de enskUda yrkesskolornai två kategorier, nämligen A-skolor och B-skolor. Företagsskola är alltidB-skola. Ipropositionen 1978/79:100 föreslås att statsbidraget för varje klass omheltidskurs vid , vilken anordnas som företagsskola, bör utgå med högst32 . för varje helt läsår eller, om företaget ej svararför undervisningen i fackteori, med högst . Imotionen 1978/79: 628 (yrkandet 8) yrkas avslag på regeringens förslag.Motionärema anser förslaget tvivelaktigt om man vill skapa flerutbildningsplatser för ungdomar som söker yrkesutbildning. Utskottethar tidigare i detta betänkande anslutit sig till regeringens uppfattning attkapaciteten för utbUdning av dem som genomgått måste ökas. Det ärdå lämpligt att staten söker stirnulera tiU ytterligare utbildning iföretagsskolor. En sådan åtgärd kan beräknas få snabb effekt och på kort siktvara ett sätt att ge utbildning till ungdomar som annars riskerar att bliarbetslösa. Utskottettillstyrker därför regeringens förslag och avstyrker motionen 1978/79: 628yrkandet 8. Imotionen 1978/79: 322 yrkas att skaU hemställa om förslag till ökadungdomsutbildning i företag, i första hand i företagsskola men också genominbyggd utbildning i gymnasieskolan, växelundervisning och lärlingsutbildning.Även s. k. kortkurser kombinerade med beredskapsarbete föreslås av motionären. Utskottethar tillstyrkt regeringens förslag om höjda statsbidrag tUl företagsskoloroch - i avsnittet Gymnasieskolan till inbyggd utbUdning inom industri ochhantverk,i.gymnasieskolan. UbU 1978/79: 40 20 Därjämte har utskottet tagit positiv ställning tillförmån för regeringens förslag i fråga om s. k. kortkurser som anordnas avarbetsmarknadsskäl. Utskottet anser därför att de åtgärder som föreslås ochplaneras för nästa budgetår till största delen tillgodoser motionsyrkandet ochavstyrker motionen 1978/79: 322. Främjande av lärlingsutbildning hos hantverksmästare m. m. Lärlingsutbildningen hos hantverksmästare harutvecklats ur skråtidens lärlingsutbildning. Då skråväsendets fastarättsordning upphörde kom yrkesutbildningen i samhället att åsidosättas. Enreglering av lärlingsutbildningen framstod då som nödvändig om hantverketskvalitet skulle kunna upprätthållas och konkurrera med industrin. På 1890-talettillkom en lagstiftning som innebar att utbildningen skulle avslutas med ettarbetsprov. Fr,o, m, 1917 har statsmakterna anvisat statsbidrag till lärlingsutbildning hoshantverksmästare. Är1946 antog nya regler för att främja lärlingsutbildning och därmedtillkom de regler som med smärre ändringar fortfarande gäller.