bet · G201UbU44 · 1978-12-31 00:00:00 — 1 propositionen föreslås att kontaktsekretariaten skalfföras över till högskoleorganisationen fr, o, m, /81 och isamband därmed få de utbyggda uppgifter som FUN föreslagit. Vidare föreslås attde skall knytas till högskoleenhet och inte till regionstyrelse för attdärigenom åstadkomma en så nära kontakt som möjligt med forskningen. Sekretariatensverksamhet med ren produktutveckling skall även fortsättningsvis finansierasvia STU:s anslag. Kontaktsekretariaten bör enligt föredragande statsrådetsmening beträffande teknisk och matematisk-naturvetenskaplig fakultet ävenfortsättningsvis hålla en nära kontakt med STU och de regionala utvecklingsfondernanär det gäller planering av verksamheten och kontakter med företag.Tillsättning av sådana kontaktsekreterartjänster bör också ske efter samrådmed dessa organ, STU och UHÄ skall få i uppdrag att i samråd behandla deorganisatoriska och praktiska frågorna i samband med överföringen. En förutsättning för att förslaget om överföring avkontaktsekretariaten till högskolan skall kunna godtas är enligt motionen1978/79:2230 (yrkandet 9) att de underställs ett organ som i likhet med STUleds av en majoritet av företrädare för allmänna intressen. Därför skallsekretariaten - som FUN föreslagit - knytas till regionstyrelserna. Dettainnebär emellertid inte att det praktiska ansvaret för verksamheten skallflyttas från de högskoleenheter där forskning bedrivs. som beretts tillfälle att yttra sig övermotionen 1978/ 79: 2230 i nu aktuell del tillstyrker propositionens förslag omutvidgade Uppgifter för kontaktsekretariaten och om överföringen avsekretariaten till högskoleorganisationen (NU 1978/79: 3 y). Näringsutskottetfäster stor vikt. vid att sekretariaten fortfarande kommer att ha nära sambandmed STU. utgår från att regeringen kommer att presentera denkommande organisatoriska lösningen av överföringen för riksdagen.Näringsutskottet ansluter sig till regeringens förslag att kontaktsekretariatenskall knytas till högskoleenhet., då det synes utskottet angeläget att de fårarbeta så nära forskarna som möjligt. Utskottet anför att: "Motionärernaslinje innebär, för att ta ett exempel, att kontaktverksamheten vid högskolan iLuleå skall ledas från , Detta synes föga rationellt," UbU1978/79:44 65 Yrkandet 9 i motionen 1978/79:2230 avstyrks således avnäringsutskottet. ansluter sig till näringsutskottetsbedömning och föreslår att med avslag på motionen 1978/79:2230yrkandet 9 godkänner de riktlinjer som förordats i propositionen 1978/79: 119om kontaktsekretariaten. Propositionen (s. 68-73). En huvudprincip vid utformningenav den framtida tjänsteorganisationen bör vara att forskning/forskamtbildningoch grundläggande utbildning i varierande omfattning - skall kunna ingå iarbetsuppgifterna för alla innehavare av lärartjänst inom högskolan. Denmångsidiga verksamheten inom högskolan kräver en flexibel tjänsteorganisation,där utformningen av tjänsterna kan anpassas efter lokala förhållanden. Möjligheterna för dem som arbetar inom forskning att växlamellan forskningsarbete och annat arbete bör ökas. Övergång från forskning tillannan verksamhet inom eller utom högskolan bör underlättas. Mycket talar för en mera enhetlig tjänstekonstruktion inomhögskolan. En oundgänglig förutsättning för en "enhetstjänst" är dockatt den utformas så att variationer med hänsyn till verksamhetens karaktärinom olika utbildnings- och forskningsområden blir möjliga. arbetar medtjänsteorganisatoriska frågor som främst rör den grundläggandehögskoleutbildningen. Regeringen har gett utredningen tilläggsuppdrag attredovisa ett samlat förslag till tjänsteorganisation för utbildning ochforskning inom högskolan. Vissa åtgärder inom det tjänsteorganisatoriska området bördock vidtas . Det har länge varit ett starkt önskemål att innehavarna avtjänster som universitetslektor och motsvarande tjänster som lektor skallerbjudas reella möjligheter att ägna sig åt forskning. Det finns bland dessalärare många högt kvalificerade personer som skulle vara utomordentligt vällämpade för att forska. För stöd till universitetslektorernas (motsv.) forskningbör anvisas 7,5 milj. kr. Medlen bör användas för att bestrida de merkostnadersom är förknippade med att lektorer beviljas tjänstledighet för att bedrivaforskning. Givetvis bör medlen kunna användas för sådana kostnader även föruniversitetslektorer vid högskoleenheter som saknar fast forskningsorganisation.Medlen bör disponeras av högskolestyrelserna vid högskoleenheter med fastforskningsorganisation. Regionstyrelserna bör disponera ett belopp avsett fördem som har tjänster vid högskoleenheter utan fast forskningsorganisation. Innehavare av docenttjänst, vars förordnandetid har gått ut,har möjlighet att erhålla tjänst som förste assistent inom högskolan.Innehavare av tjänster som förste assistent får inte i tjänsten ägna sig åtforskning. 5 1978/79. UbU 1978/79:44 66 Detta kan ofta innebära ett stort slöseri med personellaresurser. De personer som det här är fråga om har ofta sina främstaerfarenheter från och förtjänster inom forskning. Det är då knappast rimligtmed ett generellt förbud mot att utnyttja dem för de arbetsuppgifter de ofta ärbäst ägnade för. Reglerna för tjänsterna som förste assistent bör därför ändrasså att innehavare av dessa tjänster även kan få ägna sig åt forskning. Universitetslektorer bör i större utsträckning än vad somnu sker utnyttjas i forskarutbildningen. Forskarassistenterna bör i gengäldkunna delta i undervisningen inom den grundläggande högskoleutbildningen, Ytteriigare 2 milj, kr, bör anvisas för förstärkning avhögskolans forskningsorganisation. Dessa medel bör ge ökade möjligheter attinrätta extra tjänster för forskande personal. Medlen bör framför allt fådisponeras av högskoleenheter där forskningsorganisationen är under uppbyggnad, Lärartjänstutredningenhar fått tilläggsuppdrag med den innebörden att utredningen skall redovisa ettsamlat förslag till tjänsteorganisation för utbildning och forskning inomhögskolan, 1 avvaktan på detta förslag och kommande ställningstagande tillförslaget föreslås dock omedelbara åtgärder för att öka universitetslektorernas(motsv.) möjligheter alt ägna sig ål forskning. Regeringen föreslår att 7,5milj, kr. anvisas för att universitetslektorer skall kunna få tjänstledighetför att forska. Dessa medel förutsattes kunna användas för sådana kostnaderäven för universitetslektorer vid högskoleenheter utan fastforskningsorganisation. Medlen skall disponeras dels av högskolestyrelserna vidhögskoleenheter med fast forskningsorganisation, dels av regionstyrelserna, somskall kunna fördela medel till dem som har tjänster vid högskoleenheter utanfast forskningsorganisation. Utskottet tillstyrker den föreslagnamedelsanvisningen, 1 motionen 1978/79:2232 (yrkandet 4) hävdas attuniversitetslektorerna vid de nya högskoleenheterna är en speciellt missgynnadgrupp i vad gäller forskningsmöjligheter. Regeringen bör enligt motionärernasmening spe-cialdestinera medel till denna grupp. Universitetslektorerna vid de nya högskoleenheterna skallenligt regeringens förslag ha lika stora möjligheter som universitetslektorervid andra högskoleenheter att få del av de medel som avsätts för ändamålet.Motionsyrkandet är alltså i huvudsak tillgodosett genom regeringens förslagvarför bör avslå yrkandet 4 i motionen 1978/79: 2232, 1 motionen 1978/79:2233 (yrkandet4) krävs att antalet tjänster för forskare och forskarstuderande ökas. Regeringen föreslår i propositionen en särskildmedelsanvisning på 2 milj, kr, för förstärkning av högskolansforskningsorganisation. Dessa medel bör enligt förslaget ge ökade möjligheteratt inrätta extra tjänster för forskande personal. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag. Då yrkandet 4 i motionen 1978/79:2233 blir tillgodosettgenom denna medelsanvisning kan det avslås. UbU1978/79:44 67 Utskottet har inte funnit anledningtill erinran mot vad föredragande statsrådet anfört i fråga omforskningsmöjligheier för innehavare av tjänster som förste assistent. 1 motionen 1978/79: 1887 lämnasförslag till en tjänsteorganisation för högskolan. 1 motionen föreslås tjänsterför doktorander, forskningsassistenttjänster och universitetslektorstjänstermed möjlighet till egen forskning. Motionärerna yrkar att hosregeringen hemställer att motionen överlämnas till lärartjänstutredningen. Då det kan förutsättas att lärartjänstutredningen i sittarbete tar del av de förslag avseende deras utredningsområde som genom motionerförs fram i bör motionen 1978/79: 1887 inte föranleda någonriksdagens åtgärd. 1 motionen 1978/79: 2237 (yrkandet5) föreslås att 4 milj. kr. skall avsättas till kvinnliga forskare ochkvinnoforskning samt att 6 milj. kr. skall avsättas för en tjänsteorganisation,som ger förbättrade resurser och utkomstmöjligheter för kvinnor. I utredningsuppdraget för lärartjänstutredningen ingår,som nämnts, att behandla och avge förslag till tjänsteorganisation förforskning och utbildning inom högskolan. 1 utredningens uppdrag ingår också attbeakta önskemålet om jämställdhet för kvinnor och män inom forskning och forskarkarriär. Utskottet föreslår att avslår yrkandet 5 imotionen 1978/ 79: 2237 i vad det gäller den nämnda särskilda medeisanvisningenpå tillsammans 10 milj. kr. Propositionen (s. 7382). 1 nio fakultetsområden och nio anslag till forskning och forskarutbildninginom högskolan, nämligen humanistiska, teologiska, juridiska,samhällsvetenskapliga, medicinska, odontologiska, farmaceutiska,matematisk-naturvetenskapliga och tekniska fakulteterna, Fakultelsindelningen fyller framför allt två funktioner.För det första är fakultetsindelningen ett viktigt instrument för riksdagensoch regeringens planering av forskningen och forskarutbildningen inom högskolaneftersom medel till dessa ändamål inom högskolan anvisas per fakultetsområde.För det andra avgör fakultetsindelningen omfattningen och inriktningen avverksamhetsområdena för de organ inom fakulteterna som på det lokala planet bl.a. har att besluta i vissa frågor, fördela resurser m. m. och regeringen har f n. inte behov av en än meringående anslagsuppdelning avseende forskning och forskarutbildning inom högskolan.Eftersom den nuvarande fakultets- och sektionsindelningen också i huvudsakfungerat tillfredsställande med avseende på de uppgifter som UbU1978/79:44 68 fullgörs av lokala fakultetsorgan finns det f, n, inteskäl att besluta om en generellt ändrad sådan indelning. Vid i förbereds f n. entemaorienterad forskningsorganisation. Denna forskning står utanför densedvanliga disciplinin-delade fakultetsorganisationen. De uppgifter somankommer på fakultetsorgan fullgörs av bl. a. temaråd. Ett bibehållande av dennuvarande fakultetsindelningen i stort bör inte innebära något hinder för ensärskild organisation för t. ex. temaorienterad forskning. Den temaorienteradeforskningen i bör hänföras till en särskild fakultet. Högskolans institutionella organisation är redan i dagmycket differentierad och uppbyggd på ett stort antal organ. 1 linje med denallmänna strävan att minska byråkratiseringen inom det statliga verksamhetsområdetsom kommit till uttryck bl. a. i den anlibyråkratiproposition som regeringennyligen lagt fram bör det endast under mycket tvingande omständigheterinrättas ytterligare organ inom högskolan. Planerings- och ledningsuppgifterna för forskning ochforskarutbildning inom en fakultet/sektion i en högskoleregion måste även ifortsättningen hållas samman och bör anförtros en nämnd,fakultets/sektionsnämnden. Fördelningen av uppgifter mellan fakultets- ochsektionsorgan bör göras enligt nuvarande principer. De nuvarande reglerna för fakultets/sektionsnämndssammansättning har gällt . Ytterligare erfarenheter bör avvaktasinnan principerna för sammansättningen ändras. Viss möjlighet att kompletterafakultets/sektionsnämnden bör dock införas. 1 enlighet med FUN:s förslag bör möjlighet öppnas att inämnden låta ingå en ledamot företrädande gmppen "övriga lärare",dvs. lärare som inte ingår i fakultetskollegiet och som tjänstgör i utbildningsom saknar institutionell anknytning till forskning. Det bör ankomma påhögskolestyrelsen att för resp. fakultet/sektion bedöma behovet av sådanrepresentation och efter samråd med utse ledamoten i fråga. Vidare bör - med hänsyn till den betydande samverkan medintressenter utanför högskolan som finns inom vissa fakulteter möjlighetöppnas för en representation i fakultets/sektionsnämnden också för allmännaintressen. Detta kan ha flera fördelar: förtroendet mellan allmänheten ochforskningen ökar och kommunikationema underlättas som ny kompetenstillförs. Erfarenheterna av representation för allmänna intressen inom deninterimistiska forskningsorganisationen vid i är enbartpositiva. Såväl företrädare för arbetslivet som företrädare försektorsmyndigheter etc, bör i detta sammanhang kunna ses somallmänrepresentanter. Representation för sjukvårdshuvudmannen i fakultetsnämndmed uppgifter på vårdområdet har förordats av vissa remissinstanser. Också pådet tekniska området torde i vissa fall starkt intresse finnas för enrepresentation för det omgivande samhället i fakultets/sektionsnämnd.Högskolestyrelsen bör, efter förslag av fakultets/sektions- UbU1978/79:44 69 nämnd, kunna besluta att en företrädare för allmännaintressen skall ingå i nämnden. Högskolestyrelsen bör också utse denna ledamotsedan förslag inhämtats i lämplig ordning. I den mån önskemål finns om störrerepresentation för allmänna intressen bör regeringen efter särskildframställning kunna medge detta i fråga om viss fakultets/sektionsnämnd. Fakultets/sektionsnämnd kommer således att få följandesammansättning. Ordinarie sammansättning dekanus prodekanus 5ytteriigare ledamöter av fakultets/sektionskollegiet av dessa skall, iöverensstämmelse med nuvarande regler, fyra vara professor, två varaprofessor, docent eller forskarassistent och en vara universitetslektor 2företrädare för de anställda 2 företrädare för de studerande 1 av de 5 ledamöter som utses avfakultets/sektionskollegiet kan ersättas med enföreträdare för FoU utanför högskolan 1företrädare för de anställda kan ersättas med en företrädare för FoU 1företrädare för lärare som inte ingår i fakultets/sektionskollegiet och som tjänstgöri utbildning som saknar institutionell anknytning till forskning 1företrädare för allmänna intressen För forskning och forskarutbildning som byggs upp medutgångspunkt i samhällsproblem eller samhällssektorer, t, ex. dentemaorienterade forskningen i , kan det vara motiverat med ettannorlunda sammansatt lednings- och planeringsorgan än fakultets- ochsektionsnämnden. I propositionen föreslåsatt den nuvarande fakultets- och sektionsindelningen bibehålls oförändrad ochatt den temaorienterade forskningen i hänförs till en särskildfakultet. Utskottet har inte något att erinra häremot. Före högskolereformen var en fakultets beslutande organ enförsamling bestående av fakultetens ordinarie lärare, dvs. professorer,laboratorer (motsv.) Vissa begränsningar fanns fördeltagande i tillsättningsärenden. När antalet discipliner växte och antaletledamöter blev förhållandevis stort inrättades utbildningsnämnder som beredandeorgan. fick utbildningsnämnderna ett större ansvar inom sinaområden. Även andra beredande organ fanns. Genom högskolereformen fick fakultets- ochsektionskollegier till uppgift att som samrådsorgan för fakultet/sektion främjaforskningen UbU1978/79:44 70 och dess kontakt med samhällslivet samt främja sambandetmellan forskning, forskarutbildning och grundläggande utbildning. För varjefakultets-eller sektionskollegium finns en fakultets- eller sektionsnämnd.Sådan nämnd har till uppgift att inom sina respektive områden planeraforskarutbildningen samt besluta om dess innehåll och organisation. Nämndenavger också förslag till anslagsframställning i fråga om forskning ochforskarutbildning till UHÄ. 1 den nu aktuella propositionen konstateras att ifakultets/sektionsnämnd inte kan ingå representanter för alla ämnesområden inomfakulteten och att detta beklagats av många remissinstanser som yttrat sigöver FUN:s betänkande. Föredragande statsrådet framhåller att nämndernagivetvis har möjlighet att inrätta olika slag av beredningsorgan i vilka kaningå representanter för ämnen som inte är företrädda i nämnden. Enligt motionen 1978/79: 204 bör hos regeringenbegära att en återgång till tidigare ordning för fakulteterna skall verkställasgenom att ny författningstext utarbetas. Reformen med rådgivande kollegium ochbeslutande nämnd var enligt motionären en dumhet. Kollegierna har blivitotympliga folkförsamlingar och fakultets/sektionsnämnderna har blivit för småoch icke representativa för fakulteterna. Denna konstruktion har tillkommit föratt öka byråkratins makt och försvåra det kollegiala samarbetet mellaninnehavarna av vetenskapliga tjänster. Som föredragande statsrådet framhåller i propositionen harde nuvarande reglerna för fakulteterna gällt endast , Medhänvisning härtill och med avståndstagande från motionärens uttalande om syftetmed de ändrade reglerna för fakulteternas beslutsordning föreslår utskottet attriksdagen avslår motionen 1978/79: 204, Även om det ännu är för tidigt attta ställning till om fakultets/sektionsnämnd bör ha ändrad sammansättninganser dock föredragande statsrådet att det bör finnas möjligheter tillkomplettering med dels en ledamot som företräder lärare som inte ingår ifakultets/sektionskollegium och som tjänstgör i utbildning som saknarinstitutionell anknytning till forskning, dels en ledamot som företräderallmänna intressen. Sådana ledamöter bör utses av högskolestyrelse. Riksdagenföreslås besluta om ändring av högskolelagens 24 § för att möjliggöra sädanakompletteringar. Regeringens förslag om att en representant förallmänintressena skall kunna ingå i fakultets/sektionsnämnd bör avslås enligtmotionen 1978/ 79: 2234 (yrkandet 10). Kravet på allmänrepresentation på dennanivå i högskolan kan inte anses så angelägen att beslutsorganens organisationmåste göras om innan de utvärderats. Motionärerna erinrar också om att FUNansett att allmänintressena inte bör finnas på fakultets- eller institutionsnivåoch att beslut som fattas inom dessa organ är av sådan karaktär att de böröverlåtas på företrädare för forskarna. Avslag påregeringens förslag om ändring av högskolelagens 24 § yrkas i UbU1978/79:44 71 motionen 1978/79:2215 (yrkandet I), Äv motionen framgår att avslagsyrkandet endastgäller förslaget om representation för allmänintressena. Utskottet anser att regeringens förslag, som inte innebäratt den nuvarande sammansättningen av fakultets/sektionsnämnd ändras utanendast att en möjlighet till komplettering öppnas, bör genomföras. Utvärderingenav reformen av bör om möjligt även omfatta denna komplettering. Somföredragande statsrådet påpekar har för övrigt erfarenheterna av representationför allmänintressena på denna nivå i varit enbart positiva. Utskottetföreslår således att med avslag på motionerna 1978/79:2215 yrkandet1 och 1978/79:2234 yrkandet 10 i denna del beslutar om den i propositionenföreslagna ändringen av högskolelagens 24 §, Utskottet tillstyrker också attregeringen får det begärda bemyndigandet att kunna besluta attfaknltets/sekiionsnämnd skall ha särskild sammansättning. Detta motiverasfrämst med att fakultets/sektionsnämnd som så önskar skall kunna ha störrerepresentation för allmänna intressen. bör således avslå motionen 1978/79:2234yrkandet 10 även i denna del. Utskottet tillstyrker regeringensförslag om ändring av högskolelagens 23 S. Denna ändring innebär att det fårfinnas andra organ än fakultets/ forskning ochforskarutbildning som inte avser särskilt vetenskapsområde utan i stället avservissa samhällsproblem eller samhällssektorer, t. ex, temaorienterad forskningav den typ som finns i . De tillstyrkta ändringarna avhögskolelagen får till följd att också bör besluta om ändrad lydelseav högskolelagens 16 §. FUN föreslog att ansvaret förantagningen av forskarstuderande skulle läggas på en särskild antagningsnämndvid varje institution. Denna nämnd skulle enligt förslaget bestå av handledarnavid institutionen. Enligt föredragande statsrådet finns det inte tillräckligaskäl att gå ifrån nuvarande ordning och inrätta ett helt nytt organ inomhögskolan. Statsrådet anser vidare att handledarna självfallet bör delta iberedningen av frågor som rör antagningen av forskarstuderande. Hur detta skallske bör emellertid avgöras lokalt. 1 motionen 1978/79:2230 föreslås (yrkandet 6) attriksdagen skall ge regeringen till känna att klara regler bör utformas förhandledarnas medverkan i antagningsproceduren så att ett avgörande inflytandetryggas för personer med kompetens att bedöma den studerandes lämplighet förforskning. Med hänsyn till de varierande förhållandena inom olikainstitutioner är det enligt utskottets mening inte möjligt att centraltbestämma hur handledarnas medverkan vid antagningen av forskarstuderande skallske. UbU1978/79:44 72 emellertid väsentligt att de deltar och utskottet utgårfrån att regeringen, i enlighet med innebörden av föredragandens uttalande ipropositionen i denna fråga, meddelar erforderliga bestämmelser om att så skallske. Något särskilt uttalande från sida behöver således inte görasvarför bör avslå motionen 1978/79: 2230 yrkandet 6 i denna del. 1 motionen 1978/79: 2232 hemställs(yrkandet 2) att försöksverksamhet skall startas på tio fakulteter medvetenskapliga nämnder som skall bedöma respektive fakultets vetenskapligaverksamhet. Med sådana nämnder skall "risken för provinsialism ochnivåsänkning" motverkas. I sådana nämnder skall ingå representanter förrespektive fakultets ämnen eller näraliggande ämnen, hämtade från andrauniversitet både inom och utom landet. Såvitt utskottet kan bedöma finns i gällande regler intenågot s'om hindrar att fakultet som så önskar inrättar av motionärernaföreslagen nämnd. Utskottet anser att inte bör besluta att någon nyform av högskoleorgan skall inrättas. Utskottet vill erinra om den tveksamhetsom remissinstanserna visat vid behandlingen av FUN:s förslag om nya nämnder avolika slag. Utskottet föreslår att avslår yrkandet 2 i motionen1978/79: 2232. I sammanhanget kan nämnas att naturvetenskapligaforskningsrådet med hjälp bl, a. av utländska experter granskat och utvärderatredogörelser från rådsstödda forskargrupper inom vissa ämnesområden överpågående och planerad forskning. Den i propositionen berörda fråganom användning av särskilda dokument för mål och riktlinjer förforskningsplanering och forskarutbildning har utskottet behandlat i detföregående under avsnittet Forskningsplanering, Propositionen (s. 8283).Forskarutbildningsutredningen har fört fram en rad förslag som syftar till attförverkliga ett samspel mellan forskningen och all grundläggandehögskoleutbildning. Förslagen innebär bl, a, - att forskareinom högskolan medverkar vid utveckling av studieplaner och utbildningsutbudet - attsjälvständigt arbete förs in i den grundläggande utbildningen i ökadutsträckning - att lärarlagbildas för den gmndläggande utbildningen med lärare från enheter med ochenheter utan fast forskningsorganisation - att utbudet avenstaka kurser planeras så att det tillgodoser behoven hos dem som behöverkomplettera sina förkunskaper i ett eller flera ämnen inför studier inomforskarutbildning - att UHÄ ges iuppdrag att planera och genomföra ett program för fortbildning avhögskolelärare som i sin utbildning saknar forsknings- UbU1978/79:44 73 anknytande moment av det slag som förutsätts komma tillinom all grundläggande utbildning - attundervisningsskyldigheten för universitetslektorer (den nya tjänsten somdocent) minskas - att samtligalärare inom högskolan ges administrativ anknytning till närmast berördainstitution med fasta resurser för forskning - attforskningsprojekt, som förläggs till orter utan fast forskningsorganisation,utformas på ett sådant sätt, att även lärare utan forskarutbildning gestillfälle att medverka - att informellareferensgrupper med anknytning till den grundläggande utbildningen ochyrkeslivet inrättas i anslutning till forskningsprojekt