bet · G201SkU57 · 1978-12-31 00:00:00 — a) del sammanlagdaröstetalet för företagels aktier eller andelar i del utdelande företaget vidbeskattningsårets utgång motsvarade en .flärdedel eller mer av röstetalet församtliga aktier eller andelar i del utdelande företaget, eller b) det görssannolikt att innehavet av aktien eller andelen beUngas av jordbruk, skogsbrukeller rörelse som bedrivs av företaget eller av .företag som med hänsyn Ulläganderättsförhållanden etter organisatoriska föhål-tanden kan anses stå detnära. 9. alt hemställa hos regeringen omförslag lill åtgärder för undvikande av atl upplupna vinstmedel undgår beskatining vid etablerandet av organisa tionsförhållanden enligt kommunalskattelagen och lagen om statlig inkomst skatt, 10. att mellan sjätte och sjundestyckena i 35 S 3 mom. skattelagen ett nytt stycke införs med följande såsom Motionärernas förslag betecknade lydelse: 3 mom. Realisationsvinsl på Har aktie avyttrats till aktiebolag inom samma koncern(köparbolaget) och har enligt bestämmelserna i före- SkU 1978/79:57 85 gåendestycke avyuringen icke föran lett beskattning av realisationsvinst, skall, om aktierna i köparbolaget avyttrats från den lidigare avyttringen, vid beräkning av realisa tionsvinst på grund av avyttring av aktierna i köparbolaget såsom intäkt upptagas -förutom köpeskilling eller dylikt - elt belopp motsvarande den vinst för vilken beskaltning enligt Jöre gående stycke ej skett. Har faslighet------------ och fosterbarn. 11. att upphäva förordningen om avdrag vidinkomsttaxeringen för viss aktieutdelning, den s. k. Annell-lagen, från den 1juli 1979; delsde vid allmänna motionstiden väckta motionerna 1978/79:241 av i (c) ochKerstin () vari hemställs att hos RSV begär ändradeanvisningarom avdrag för representation; 1978/79:348 av m. fl. (m) varihemslälls att beslutar alt hos regeringen begära förslag lillinkomstutjämning för fiskare enligt vad i motionen anförts; 1978/79:413 av i m. fl. (c,m, fp) vari hemslälls atl beslutar hemställa hos regeringen atlyrkesfiskare bereds möjlighet att skattefritt avsätta medel i speciellaresullaiutjämningsfonder liknande skogskonto; 1978/79:415 av m. fl. (c) varihemslälls att beslutar om sådan ändring i jordbruksbeskallningen atldjur värderas utifrån sitt faktiska värde på sätt som angivits i molionen; 1978/79:581 av () vari hemställsalt beslutar att rörelseidkare med en omsättning i rörelseunderstigande . skall få deklarera efter den s. k. kontantprincipen; 1978/79:680 av m. fl. (c) varihemställs att hos regeringen anhåller om utredning om 1. rätt till skattebefrielse vidbelöning upp till viss nivå för idéer inom företag, 2. införandel av motsvarighet lillskogskonto för uppfinnare; 1978/79:828 av andre vice lalmannen () och () vari hemslälls atl beslutar om sådanändring i SkU 1978/79:57 86 förordningen(1960:63) om rätt lill förluslutjämning vid laxering för inkomst alt rättentill föriustutjämning kvarslår, om den som övertagit aktier i fåmansbolag pågrund av arv, testamente eller bodelning överiåter dessa lill person som redantidigare innehar aktier i företagel; 1978/79:833 av () vari hemställsatl anhåller atl regeringen låter utreda frågan om möjligheterna altmedge avdragsrält för för kompanjonsförsäkringar; 1978/79:837 av () varihemställs all hos regeringen begär att frågan om avdrag vidbeskattningen för sådana framtida kostnader som läkemedelsindustrin iklätt sigenligt sitt åtagande att utge ersättning för läkemedelsskada skyndsamt sesöver; 1978/79:1133 av () och EssePetersson (fp) vari hemställs att beslular att kostnaden föralkoholhaltiga drycker vid representation ej skall vara avdragsgilla saml altmed anledning härav de avdragsgilla kostnaderna vid representation skallsänkas; 1978/79:1137 av m. fi. (m) varihemställs alt anhåller att regeringen ser över skatte- ochavgiftsreglerna för kulturskapare i enlighel med vad som anges i motionen1978/79:1108; 1978/79:1140 av m. fl. (c) varihemställs atl beslutar 1. att Annell-avdrag må åtnjutasför utdelning på nyemitterat B-andelskapital i ekonomisk förening enligt sammaregler som gäller i fråga om utdelning på nyemitterat aktiekapital i enlighetmed vad i molionen anförls, 2. all lagen om skaUelätlnader förvissa sparformer må tillämpas i fråga om sparande i form av B-insats iekonomisk förening i enlighel med vad i motionen anförts; 1978/79:1150av m. fi. (s) vari hemställs 1. attriksdagen hos regeringen begär en utredning med uppdrag alt se över skallelagsliflningen inom jord- och skogsbruket i syfte att stoppa markspe kulationen och öka utbudet av skogs- och jordbruksfastigheter, 2. allriksdagen i anslutning härtill som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförls beträffande utredningens inriktning och syfte; 1978/79:1155av m. fl. (s) vari hemslälls 1. attriksdagen beslutar godkänna de riktlinjer för stimulans av företagens forsknings- och utvecklingskostnader genom avdrag vid beskattningen och bidrag vilka föreslås i motionen, 2. attriksdagen lill Särskilda bidrag till .företagens forsknings- och utveck lingsarbete för /80 under åttonde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av . SkU 1978/79:57 87 3. alt beslutar att denstatliga bolagsskatten fastställs till 45 96 förakliebolag m. fl. och 36 96 förekonomiska föreningarm. fr. o. m. den , 4. all beslular ommöjligheten all använda investeringsfonder för forsknings- och utvecklingsarbetei enlighet med förelagsskatteberedningens förslag; 1978/79:1164 av (ni) vari -med hänvisning till motionen 1978/79:1524-hemslälls under yrkandet uttalaratt dubbelbeskattning av företagens utdelningar bör avskaffas; 1978/79:1621 av m. fl. (vpk) vari - medhänvisning till molionen 1978/79:1620 - hemslälls alt beslular 1.att höja bolagsskatten till 50 96 och till följd häravanta följande Lagom ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenom föreskrivs alt 10 S 2 mom. lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt skall ha nedan angivna lydelse. 10 S 2 mom. Den statliga inkomstskatten utgör: a) försvenska aktiebolag, sparbanker, sparbankernas säkerhetskassa, ekonomiska föreningar som ingå i jordbrukskasserörelsen, svenska försäk- ringsanslalter som icke äro aktiebolag samt sådana utländska juridiska personer som ej beskatias enligt 1 mom.: femtioprocent av den beskattningsbara inkomsten, i den mån skatten icke skallberäknas enligt c) här nedan; b) för andra-- beskattningsbarainkomsten. Denna förordning iräder i kraft den 1 januari 1980.Äldre bestämmelser gäller vid taxering och vid eftertaxering för år1979 eller lidigare år. 2. alt la ut en allmän arbetsgivaravgift, dock medundantag för kommuner och landsting, beräknad på företagens omsättning så atlden under /80 inbringar minst 6 . 1978/79:1624 av m. fl. (m) vari - medhänvisning till motionen 1978/79:1108 - hemställs alt 1.hos regeringen anhåller om förslag till förlängning av reglerna om särskiltforskningsavdrag, varvid det s. k. ökningsavdraget skall höjas och avdragmedges även ulanför industrin i enlighel med vad som anförts i molionen1978/79:1108, SkU 1978/79:57 88 2. hos regeringen anhåller om förslag lill sådanalagändringar atl skattefria avsättningar kan ske till produklutvecklingsfonder; 1978/79:1656 av m. fl. (m) vari -med hänvisning till motionen 1978/79:1654 - hemslälls att hosregeringen anhåller om förbättradekonsolideringsmöjligheter för företag utan varulager och fast egendom ienlighel med vad som anförts i motionen 1978/79:1654; 1978/79:1709 av m. fl. (m) varihemslälls att som sin mening ger regeringen lill känna vad i molionenanförls rörande införande av skatteregler syftande till resultaluljämning inomjordbruket; 1978/79:1723 av m. fl. (m) varihemställs atl beslular begära förslag från regeringen om ändraderegler vid siamdjursbe-skaltning i enlighet med vad i molionen anförts; 1978/79:1734 av m.fl. (s) vari underyrkandena 1 och 3 hemställs att beslular 1.all spärreglerna i fråga om uppdelning av inkomsterna mellan makar i gemensamtföretag och lön till barn från föräldrars förelag får i princip den lydelse dehade före beslut och att de nu föreslagnareglerna skall tillämpas fr. o. m. , 3. attreglerna för beskattning av bilförmån för fämansbolagsdelägare fr. o. m. får den lydelse de hade före beslut ; 1978/79:1735 av m. fl. (s) varihemslälls alt beslutar all den statliga bolagsskatten fastställs till45 % för afTärsbankerna för ; 1978/79:1737 av () och () vari hemslälls att beslutar att hos regeringen anhålla attriksskatteverket fär i uppdrag att vidta förändringar i avdragsreglerna så attmotionens syfte tillgodoses; 1978/79:1740 av m. fl. (s) varihemställs att beslutar alt införa skattemässig resultatutjämning föryrkesfiskare enligt skogskontomodellen; 1978/79:1741 av () vari hemställsaU beslular atl stölder av kontanta medel i butiker etc.skattemässigt betraktas som avdragsgill koslnad i rörelsen; 1978/79:1743 av () vari hemställsatl beslutar hos regeringen anhålla att regeringen skyndsaml låter seöver de särskilda skattereglerna för fåmansföretagen och deras ägare ochsnarast lägger fram förslag lill lagändringar som likställer dessa med övrigaskattskyldiga. SkU 1978/79:57 89 har i en till utskottetingiven skrivelse kommenterat yrkandel i motionen 1978/79:1735. Skrivelser harockså inkommit från Lantbmkeis skatledelegation och Svenskapetroleuminsiilutet. Den svenska skattelagstiftningen bygger i huvudsakpå principen om beskattningsårels slutenhet, vilkel innebär alt varje årsresultat vid den skattemässiga inkomstberäkningen bedöms för sig oberoende avresultatet . Redan det nuvarande systemet för beskattning avförelagens inkomster erbjuder emellertid möjligheter att bygga upp skattefriareserver genom nedskrivning av lager, avsättning lill investeringsfonder och genomavskrivningar på byggnader, inventarier och andra anläggningstillgångar. Företagsskalteberedningenhar i sitt slutbetänkande (SOU 1977:86) Beskattning av företag lagt framåtskilliga förslag av såväl principiell som teknisk naturavseende förelagensbeskaltning. Propositionen, som bygger på detta belänkande, behandlar tvådelområden av förelagsbeskattningen. Det ena avser företagens möjligheter lillreserveringar och resultalutjämning, det andra dubbel- och kedjebeskaltningeninom bolagssekiorn saml koncernbeskattningen. 1fråga om reserveringar och resultaluljämning innebär proposilionen alt företagsom drivs som enskild firma - i likhet med aktiebolag, ekonomiska föreningaroch sparbanker - får möjlighet att bygga upp obeskattade reserver genom attsätta av medel lill en s. k. allmän invesieringsreserv. Denna har konstrueratsmed investeringsfondssystemei som förebild. Vidare skall såväl fysisk somjuridisk person med inkomslavjordbruksfastighet eller rörelse ha möjlighet attavsätta ett belopp motsvarande viss del av lönekostnaden i förelaget till en s.k. resultatutjämningsfond. Proposilionen innehåller också förslag om eltsärskilt inkomstutjämningssystem för fria kulturarbetare utformat i huvudsakligöverensstämmelse med reglerna om skogskonto. Uppskovsrätlen omfattar i dettafall rörelseintäkler som fysisk person erhåller i egenskap av upphovsman enligtlagen om upphovsrätt lill litterära och konstnärliga verk. 1 fråga ominvesteringsfonderna föreslås atl investeringsfonden för rörelse ochinvesteringsfonden för skogsbruk förs samman lill en gemensam fond (allmäninvesteringsfond) och all avsättning till fonden far ske med 50 procenl avårsvinsten. Förslageli propositionen innebär väsentligt förbättrade möjligheter för framför alltenskilda företagare atl fördela inkomster och därmed skattebelastningen mellanolika beskallningsår. Detta ökar deras motståndskraft mot konjunklurbetingadepåfrestningar och kan bidra lill att positivt påverka företagens tillväxt,effektivitet och konkurrensförmåga och till tryggad SkU 1978/79:57 90 sysselsättning.Utskottet anser sig i alll väsentligt kunna biträda de i propositionenframförda förslagen och motiven härför. Av skäl som redovisas i det följandeföreslår utskottet viss ändring av bestämmelserna om villkoren för denlönebaserade resullaluljämningen och om den allmänna investeringsreserven. Rätten atl göra avsättning tillresultatutjämningsfond är enligt förslagel förbehållen skattskyldiga somredovisar inkomst av rörelse eller jordbruksfastighet. Lönekostnaderhänförliga till inkomst av annan fastighet får inte räknas in iavsätlningsunderlaget och inte heller lönekostnader i förvärvskälla vari ingårlager av värdepapper, fasligheter eller liknande tillgångar. Såväl juridiskasom fysiska personer skall ha rätl att sätta av medel till resullalutjämningsfond.Avsättningen får uppgå till högst av lönekostnaden och, föregenföretagare, till 15 procenl av den egna inkomslen. Ett företag skall enligtförslaget inte ha möjlighet att avsätta medel lill resultatutjämningsfond ochsamtidigt utnyttja rätten lill lagernedskrivning. Om företagel begagnar sig avmöjligheten lill lönebaserad reservering fär del alltså i princip inte värderalagret lill lägre pris än del lägsta av anskaffningsvärdet elleråteranskaffningsvärdet, i förekommande fall efter avdrag för inkurans. 1vpk-motionen 2665 yrkas avslag på propositionen i denna del, medan molionärernai s-molionen 2662 begär införande av en generell möjlighet för företag att göraavsättning till resultatutjämningsfond med belopp molsvarande högst 10 procentav lönekostnaderna och av egenföretagarens inkomst i förvärvskällan. Dennakonsolideringsmöjlighet bör enligt motionärerna föranleda den ändringen avbestämmelserna om varulagervärdering, all lagernedskrivningarna successivtbegränsas till lägst av anskaffningsvärdet. (c) uttalar i motionen 2658 den meningen att en reserveringsmöjlighet med 20procent på lönesumman och av egenföretagarens egen inkomst förefondavsättning torde vara otillräcklig och att det därför är befogal atl även ifortsättningen medge en begränsad nedskrivning av varulager. Motionärerna begäralt företagen skall ha möjlighet att välja mellan antingen 60-procentignedskrivning av varulagret eller 45-proceniig nedskrivning av lagrei kombineradmed den i proposilionen föreslagna avsättningen lill resullalutjämningsfond. Utskottethar lidigare förklarat sig kunna i allt väsentligt biträda de i proposilionenframlagda förslagen om vidgade möjligheter för fysiska och juridiska personeratt utjämna inkomster mellan olika beskattningsår. Ulskoitet avslyrker därförbifall lill yrkandet i vpk-motionen 2665 om avslag på propositionen i dennadel. Syftetmed den lönebaserade avsättningen är i första hand atl ökakonsolideringsmöjligheierna i förelag med begränsad lagerhållning. mening kan del ifrågasättas om den i propositionen föreslagna SkU 1978/79:57 91 reserveringsmöjlighetenom på lönesumman och 15 procenl på egenföretagarens inkomst är tillfyllest för all ensam lillgodose detta syfte. Om man vill beakta olikabranschers förutsättningar torde detta bäst ske genom all bereda företagenmöjlighet alt välja mellan antingen nuvarande nedskrivning till lägst 40procenl av lagrets anskaffningsvärde eller nedskrivning lill 55 procenl avsamma värde och avsättning till resultatutjämningsfond i enlighet medförslagel i proposilionen. Utskottet tillstyrker därför bifall till motionen2658 i denna del, vilket innebär atl utskottet avstyrker bifall lill s-motionen2662 såvitt nu är i fråga. Yrkandel i motionen 1709 av m. fl. (m)om införande av skatteregler avseende resultatutjämning inom jordbruket ärenligt utskottets mening i huvudsak lillgodoseu genom propositionen ochutskottels ställningslagande. Någon åtgärd från sida med anledningav denna motion är därför inte påkallad. Vissa.frågorrörande lagernedskrivning m. m. Supplemenlärregel 1 m. m. De allmänna bestämmelserna om nedskrivning avvarulager finns i punkt 1 av anvisningarna lill 41 § kommunalskattelagen(1928:370), KL. Utgångspunkten är atl det värde på lagrei som har angetts iden skattskyldiges räkenskaper (bokslut) skall godtas vid inkomsttaxeringen.För att förhindra uppbyggnad av alltför stora skattekrediter gäller dock somhuvudregel att lagret vid beskattningsårets utgång inte får las upp till lägrebelopp än 40 96 av lagrets anskaffningsvärde eller återanskaffningsvärde efteravdrag för inkurans. Denna huvudregel kompletteras av två särskildabestämmelser, de s. k. supplementärreglerna 1 och 11. Supplementärregel 1, somär avsedd att förhindra att lillfälliga lagerminskningar framtvingar enupplösning och beskattning av den dolda reserven i lagrei, innebär attlagernedskrivning lär göras med utgångspunkt i lagrets medelvärde vid utgångenav de två föregående beskattningsåren. Supplementärregel II medgerlägre värdering av lagrei än huvudregeln i de fall då ett lager beslår av rå-eller stapelvaror som har stigit kraftigt i pris. Supplementärregel1 kan missbrukas på det sättet atl varupartier i samband med boksluten försöver mellan koncernförelag eller andra företag i intressegemenskap. Ett företagkan då utnyttja supplementärregeln, medan ett närstående förelag skriver nedsitt lager enligt huvudregeln. Den sammanlagda lagernedskrivningen kanhärigenom bli större än den skulle blivit om verksamheten bedrivits av ett endaföretag. Föratt förhindra sådant missbruk föreslås i propositionen alt en skatlskyldig somingår i en grupp näringsidkare mellan vilka intressegemenskap råder skall harätt atl utnyttja supplementärregel I endasl under förutsättning all regelntillämpas av samtliga skattskyldiga som tillhör gruppen. Denna regel skall dockgälla uteslutande dä den skattskyldiges verksamhel har sådanl SkU 1978/79:57 92 sambandmed verksamhet som bedrivs av annan skallskyldig i gruppen alt verksamheternahade utgjort en förvärvskälla om de bedrivits av elt enda förelag. Andrevice lalmannen m. fl. (m) framhåller i molionen 2661 all dennämnda skatteflyktsregeln innebären så drastisk begränsning av möjligheternaall tillämpa supplementärregel 1 alt denna, om propositionen antas oförändrad,inte längre kommer att tillgodose sitt syfte. Begränsnings-regeln kommernämligen - menar molionärerna - all drabba inte bara koncernförelag somvidtagit åtgärder i syfte alt erhålla förstör lagernedskrivning utan allakoncernföretag med likartad verksamhel och således också förelag mellan vilkanågra interna leveranser över huvud tagel inte förekommer. Motionärerna begärdärför all begränsningsregeln - i enlighel med företagsskatleberedningensförslag - ges den utformningen atl - i de fall supplementärregel 1 tillämpas -lagrets värde vid beskattningsårets utgång skall ökas med värdel av sådanalagertillgångar som avyttrats till ett närslående förelag. 1likhet med företagsskalteberedningen och del övervägande antal remissinstansersom uttalat sig med anledning av beredningens belänkande finner skatteulskotlelen skatteflyklsregel motiverad för att hindra atl förelag i intressegemenskapfår obehöriga skatteförmåner vid utnyttjande av supplemenlärregel 1. För alten sådan regel skall utgöra en effektiv spärr mol missbruk måste den såvittutskottet kan bedöma utformas i enlighet med förslaget i proposilionen.Utskottet vill erinra om atl del förhällandet att ett företag men inte eltannat inom samma koncern utnyttjar supple-meniärregeln inte innebär attskatteHyktsregeln utan vidare blir lillämplig. Härför krävs sådant sambandmellan de inbördes verksamheterna att dessa skulle ha ansetts utgöra enförvärvskälla om de bedrivits av ett enda företag. Enligt utskottels meninglorde det vara mera sällan förekommande alt verksamhel inom en koncern av denart motionärerna beskriver kan anses utgöra en förvärvskälla även om den skullebedrivas av ell förelag. Med det anförda anser ulskotlel sig böra tillstyrkaproposilionen och avstyrka molionen 2661 i denna del. Svenska petroleuminsiilutet har i en lill utskottetingiven skrivelse framhållit atl inköpsorganisationer för olja elleroljeförelag med otillräcklig cisternkapaciiet ofta tvingas låta det lager avolja, som de måste hålla för atl trygga försörjningen av sina kunder, liggakvar hos den de köpt oljan av. Äganderätten lill sådanl oljeparli representerasav ett bevis om inlagringen. Enligt en avkunnad dom har regeringsrättenslagit fast att ett oljeparti som oljehandlande företag låtit mot lagringsbeviskvariigga hos leverantör inte har karaktär av lagertillgång fördel köpandeförelaget och därför inte kan bli föremål för avdragsgill nedskrivning hosdetta företag. anser atl genom en uttrycklig bestämmelsebör fastslås alt köparen och inte säljaren skall ha rätt att nedskrivavarulager som kvariigger hos säljaren i enlighet med ett av denne utfärdatlagringsbevis. SkU 1978/79:57 93 Av propositionen framgår atl del i princip ärleveransen som skall vara avgörande för om säljaren eller köparen skall fåutnyttja vissl varuparti som underlag för nedskrivning. 1likhet med departementschefen anser utskotiei att man i fråga om rätlen tillnedskrivning bör tillämpa samma äganderältsbegrepp som inom civilrätten. Enannan ordning skulle med sannolikhet leda lill svåra tillämpningsproblem.Utskottet anser därför att det av petroleuminstitutet aktualiserade spörsmåletbör lösas inom ramen för den civilrätlsliga lagstiftningen och inte genomändrade regler för lagernedskrivning. av djur på jordbruksfastighet får enligtgällande bestämmelser inte las upp till lägre belopp än av de värden somriksskatteverket fastställer för olika slag av djur i skilda åldersgrupper pågrundval av genomsnittspriserna närmast före den Ioktober året före taxeringsåret. Särskilt dyrbara avelsdjur får las upp lilllägst av allmänna saluvärdet. Reglernaangående beräkning av inläkt av rörelse och jordbruk verkar så all dennominella värdetillväxt som lagret är utsatt för på grund av allmänprisstegring blir föremål för beskaltning. Delta sker i samband med avyttringenav lagertillgångarna. Belräffande lager av djur i jordbruket beskallasemellertid värdetillväxten successivt även om djuren inte försäljs eftersomlagervärderingen sker med utgångspunkt i de genomsnittspriser som riksskatteverketfastställer. 1 takt med inflationen skrivs således värdel av djurlagrel upp,vilket leder lill att orealiserade vinster beskallas, om inte ytteriigarenedskrivning kan göras. Förslageti propositionen innebär att värdena skall bestämmas med utgångspunkt i dengenomsnittliga produktionskostnaden för olika slags djur. Värderingen börenligt proposilionen i första hand ta sikte på djurens vikt och ålder ochbaseras på del kostnadsläge - uttryckt i nominella termer -som gällt under dentid djuren fölls upp. Även i det fall den skatlskyldige inte själv svarat föruppfödningen ulan köpt djuren från en utomstående skall värdena baseras påproduktionskostnaden. Särskilt dyrbara avelsdjur skall -liksom nu - tas upptill lägst av djurens allmänna saluvärde. Syrkar i motionen 2662 avslag på de i proposilionen föreslagna värderingsreglerna.Motivet härför är att en värdering rned utgångspunkt i en uppskattadgenomsnittlig produktionskostnad enligt motionärernas mening skulle kunna ledatill omotiverat stora engångsnedskrivningar, större än de som gäller förandra företagsformer. Motionärerna anser atl bör begära nytt förslagi frågan. m. fl. (m) begär i molionen 2660 också nytt förslag,så utformat alt den s. k. innationsbeskatlningen av slamdjur undanröjs. Eltyrkande av liknande innebörd återfinns i motionen 1723, också den undertecknadav m. n.(m). SkU 1978/79:57 94 begärStig Josefson m. fl. (c) lagstiftning av innehåll att djur skall åsällas ettgenomsnittsvärde som motsvarar ett medelvärde mellan slaktvärde och del prissom erhålls vid livdjursauktioner. Innebördenav förslaget i propositionen är, som tidigare nämnts,att djurens värde skallbaseras på det kostnadsläge - uttryckt i nominella termer - som gällt under denlid då djuren fölls upp. Genom alt värdena skall baseras på en genomsnittligproduktionskostnad för djuren kommer någon successiv beskattning avvärdestegringen - utöver vad som motiveras av omsättningen - i endjurbesättning inte atl ske. Värdenivån för lager av djur kommer härigenom iprincip inte att vara högre än den som gäller för lagertillgångar i allmänhet.Ulskoitet anser sig därför böra tillstyrka propositionen och avstyrka motionen2662 i denna del.