bet · G201UbU45 · 1978-12-31 00:00:00 — 2, beslutar som sin mening geregeringen till känna vad som anförts i motionen om inriktningen av ämnetgymnastik och idrott i skolan, 1978/79: 2635 av () och BertilZachrisson (s) vari yrkas att vid behandlingen av proposifionen1978/79: 180 hemställer att regeringen vid den vidare handläggningen avläroplan för m, m. beaktar följande punkter: 1.att religionsämnet ges en rättmätig del av den tilldelade tiden och ettinnehåll som angetts i mofionen. UbU 1978/79: 45 12 2. att betygen bör avskaffas äveni årskurserna 8 och 9 samt att diagnostiska prov för basfärdigheter i svenskaoch matematik bör utarbetas, 3. att alternafivkurser böravskaffas så fort som läromedlen hunnit bli anpassade, 4. att distriktsnämnder börinföras inom skolstyrelserna för att nå ett större lokalt ansvar inom resp.område, 5. att kontakten mellan skolan ochhemmen byggs ut och att skolan får huvudansvaret för att kontaktenupprätthålls, 1978/79:2636 av m. fl. (vpk) vari yrkas att a. attundervisningstiden för varje ämne i läroplanen bör anges per årskurs, b. att timplanen börknytas årskurser och ej tiU stadier, c. att den s. k.anpassade studiegången bör avskaffas, d. attgrundskolan helt sekulariseras och att därför ämnet religions kunskap avskaffas som särskilt ämne, e. attalternativkurser i matematik och språk på hög stadium avskaffas, f. att de för allagemensamma kurserna på högstadiet utbyggs, g. attmomenten "skolaarbetsliv" införs i kursplanen som huvud moment inom de olika ämnena på alla stadier, h.att undervisningen för invandrarbarn förändras i enlighet med vad som anförs imotionen, i.att överläggningar rörande läroplanen upptas med invandrarnas organisationer, j. att hemuppgifter ej börförekomma inom , 2. beslutar uttala a. atthela frågan om kursplanerna görs till föremål för en direkt parla mentarisk beredning i enlighet med vad som anförs i motionen, b. att skallta stäUning till det slutliga läroplansförslaget, 3. beslutar uttala attbetygen helt skall avskaffas inom , 4. uttalar sig för en ökning avlärartätheten inom samtliga ämnen samt att delningstalet bör fastställas fill25 för samtliga stadier, 5. hos regeringen begär förslag omlagstadgad skyldighet för företag och organisationer att ställa praktikplatsertUl förfogande, 6. hos regeringen hemställer omatt en särskild utredning tillsätts rörande centralt och lokalt ansvar förläroplansuppföljningen och utvärdering av skolans verksamhet, 7. med instämmande i vad som iövrigt anförs i motionen uttalar att denna bör ligga fill grund för detfortsatta läroplansarbetet. UbU 1978/79: 45 13 I proposifionen 1978/79: 180 om läroplan förgrundskolan m. m. föreslås dels förändringar i nu gällande läroplan, delsvissa ändringar i nuvarande system för betygsättning i grundskolan.Propositionen behandlar dessutom vissa frågor som rör sambandet mellangmndskola och gymnasieskola, intagning till gymnasieskolan, den s. k. ungdomsgarantinoch vissa frågor som rör slutbetyg från vuxenutbildning. Medanledning av proposifionen har väckts 16 mofioner. I detta betänkandebehandlar utskottet också flera motionsyrkanden från den allmännamotionstiden. Propositionen utgår från (SÖ:s)förslag tiU förändring av läroplan (lämnat till regeringen iapril 1978) och från de förslag betygsberednings betänkande (SOU1977: 9) Betygen i skolan som avser betyg i gmndskolan och intagning tiU gymnasieskolan.Dessutom behandlas SÖ:s skrivelse till regeringen. Iskrivelsen föreslår SÖ bl. a. att bestämmelser förs in i skollagen (1962: 319)om att skolstyrelsema och utbildningsnämnderna skall verka för jämställdhetmellan kvirmor och män. Utskottetföljer i fortsättningen i huvudsak den disposition som återfinns iföredragande statsrådets anförande (s. 8124) i propositionen. 3.1Övergripande synpunkter m. m. I propositionen betonas att läroplansförslaget ären del i den reformverksamhet som inleddes med besluten om skolans inre arbetem. 1975/76: 39, UbU 1975/76: 30, rskr 1975/76: 347). De hittillsvarandebesluten har berört främst hjälpen till elever med svårigheter, kontakternamellan skola och närsamhäUe och ett ökat lokalt ansvar för skolan. Väsentligadelar av vad som med nuvarande definition omfattas av läroplanen har såledesenligt propositionen behandlats av . Inledningsvisberör föredragande statsrådet några allmänna aspekter på skolans utveckling. Defrågor som behandlas rör sambandet mellan grundskola och gymnasieskola,jämlikheten som en rätt till goda kunskaper och färdigheter, det friastudievalet, decentralisering av ansvar och befogenheter, skolan ettkultureUt centrum, ökad jämställdhet mellan pojkar och flickor, skolansinternationalisering, samverkan mellan skolan och samhället i övrigt, hjälptill elever med svårigheter och slutligen elevemas aktiva medverkan. Iflera olika motioner berörs dessa allmänt övergripande synpunkter. Utskottetbehandlar i detta avsnitt också några andra frågor som har UbU 1978/79: 45 14 sammaövergripande karaktär och som aktualiserats i olika motioner, nämligen normfrågori skolan, fredsfostran och hushållning med resurser. Först vill emellertid utskottet ta upp frågan ombehörighet till intagning på vissa linjer t gymnasieskolan. Beträffandesambandet mellan grundskola och gymnasieskola gäller att eleverna iårskurs 6 i väljer dels tillvalsämne, dels alternativkurser iengelska och matematik på högstadiet. Särskild kurs i engelska utgörinträdeskrav till tre- och fyraåriga gymnasieskollinjer och till vissaspecialkurser. Särskild kurs i matematik fordras för tillträde tUl tvåårigteknisk linje, tre-och fyraårig teknisk linje och treårig naturvetenskapliglinje och vissa specialkurser. I propositionen påpekas att valet av språk somtiUvals-ämne i hög grad underlättar senare val av treåriga linjer i gymnasieskolan. Föredragandenföreslår därför att ett nytt språkprogram utformas för dessa linjer. Utskottetansluter sig till förslaget om att ett nytt språkprogram bör utformas. Dettabör underställas för godkännande. Detnuvarande sambandet mellan vissa val i och vissa linjer igymnasieskolan accepteras inte i propositionen. Inträdeskraven till treårigalinjer måste enligt föredragande statsrådet ändras så att valet av olikakursalternativ inte styr elevernas senare möjligheter att välja linjer pågymnasieskolan. Imotionen 1978/79: 2631 (yrkandet 4) begärs att beslutar avvisaregeringens förslag till ändrade tillträdcskrav till de tre- och fyraårigalinjerna i gymnasieskolan. Förslaget kan enligt motionäremas mening leda tillstudiemisslyckanden för enskUda elever, sänkt utbUd-ningskvalitet och taktiskaval. Valetav alternativkurser har enligt propositionen visat sig vara beroende avsociala och könsmässiga faktorer. Av den redogörelse för verksamhetsåret1977/78, som SÖ:s pedagogiska nämnd lämnat och som bl. a. behandlarolika val på högstadiet, framgår mycket starka samband mellan olika val ocholika bakgrund. Socialbakgmnd kommer enligt propositionen troligen även i fortsättningen att påverkaelevernas val av ämnen, kurser och aktiviteter i och på fritiden.Däremot bör enligt föredragandens mening de i propositionen föreslagnaändringarna av intagningsbestämmelser tUl gymnasieskolan leda till attverkningarna av valen i årskurs 6 avlägsnas. De val som påverkar framtidayrkes- och studiemöjligheter uppskjuts genom förslaget till årskurs 9, dvs.ytterligare tre år, under vilka eleverna får fortsatt tillgång till skolansstudie- och yrkesvägledning. Nuvarandeintagningsbestämmelser till högskolan innehåller i vissa fall kvalitetskrav, t.ex. kravet på minst betyget 3 i det ämne som skall UbU 1978/79: 45 15 studeras.Kraven på särskilda kurser till vissa gymnasielinjer innebär däremot ingasådana kvalitetskrav. Lägsta betyg (betyget 1) är tillräckligt, såvida detavgivits i särskild kurs. Höga betyg i allmän kurs, exempelvis 5 eller 4, gerdäremot inte behörighet trots att gemensamma prov i de båda kurserna visar påstor samstämmighet mellan prestationskurvorna för elever i de båda lairserna. Detmåste enligt utskottets bedömning anses vara osannolikt att elever med storasvårigheter och låga betyg i exempelvis matematik i allmän kurs väljernaturvetenskaplig eller teknisk linje. Det är lika osannolikt att elever medbetydande språksvårigheter väljer linjer med treåriga språkkurser. Skolan skallgenom studie- och yrkesrådgivning ge elevema en så allsidig bild som möjligt avstudierna på olika gymnasieskollinjer så att inte elever genom felval råkar utför studiemisslyckanden. Medhänvisning till det anförda föreslår utskottet att godkänner ipropositionen förordade ändrade riktlinjer för behörighet fill intagning igymnasieskolan och avslår motionen 1978/79: 2631 yrkandet 4. Utskottet villsamtidigt erima om vad föredraganden anfört om översyn dels av matematikkurseni årskurs 1 i gymnasieskolan, dels av läroplansanvisningarna i gmndskolan.Ytterligare stödåtgärder kan enligt propositionen bli aktuella under vårtermineni årskurs 9. Igymnasieskolan finns möjligheter till stödundervisning. Sådan undervisningskall enligt nu gällande anvisningar i första hand ges till bl. a. elever somläst allmän kurs i något ämne. Utskottet vUl inte utesluta att de ändradeintagningsbestämmelserna kan komma att ställa ökade krav på stödundervisningoch utgår ifrån att utvecklingen följs noggrant av berörda myndigheter. Vad därefter beträffar allmänt övergripandesynpunkter på läroplanen tar utskottet upp olika frågor som behandlats ipropositionen och motioner, nämligen internationella förbindelser,fredsfostran och konfliktlösning, hushållning med resurser, skolans fostranderoll, kulturfrågor, skolafritid, kontakterna mellan hem och skola ochspecialpedagogiska insatser i skolan. Utskottet vill betona sambandet mellanvad som tas upp i det följande och vad som tidigare utförligt behandlades isamband med SIA-besluten. I propositionen framhålls att internationellaförbindelser spelar en allt större roll. Det är nödvändigt att de enskildamedborgarna lär sig inse vikten av internationella kontakter ochinternafionellt samarbete. Samhällsorienterande ämnen och religionskunskap,naturorienterande ämnen, bild och musik spelar liksom litteraturläsning storroll. Invandrarelever och deras föräldrar kan vara en stor tillgång för attförmedla andra länders kultur. Imotionen 1978/79: 2606 (yrkandet 6 a) berörs undervisningens internationalisering och en aktiv fredsfost- UbU 1978/79: 45 16 Enligt motionärernas mening är det nödvändigt att skolan medvetettränar eleverna så att de känner solidaritet med andra länder, folkslag ochkulturer. Det är också skolans uppgift att träna eleverna att förstå och kännasamhörighet med minoritetsgmpper inom värt eget land. Skolan måste görti aktivainsatser för att eleverna skall förstå utvecklingsländernas problem och vårtberoende av dessa. Förall undervisning gäller, vilket utskottet funnit sig böra särskilt strykaunder, att den skall söka 'ara så levande som möjligt och syfta till attutveckla elevernas hela personlighet. Den leder därigenom tiU engagemang ochintresse och till att elever helt naturligt kan känna solidaritet med olikaländer, folkslag och kulturer. Som ett huvudområde inom kursplanerna ingårenligt föredragande statsrådet internationella frågor (s. 69).Utvecklingsländernas problem kommer då självklart att ägnas stor uppmärksamheti de kursplaneförslag SÖ ges i uppdrag att utarbeta. Imotionen 1978/79: 938, vilken väcktes under allmänna motionstiden, behandlasskolans kulturpolitiska ansvar för en utbildning för fred, fredshandlingar ochkonfliktlösningar. I den läroplan som gäller framställs samhället somkonfliktlöst och harmoniskt. I stället är det viktigt att barn blir medvetna omvUka villkor som gäller och får klart för sig sambandet mellan aggression, våldoch krig och mellan mänskliga och nationella konflikter. Ipropositionen betonas problemorientering som en viktig riktlinje för skolansarbete. Beträffande målen för skolan framhåller föredraganden (s. 28) att detär skolans uppgift att göra eleverna medvetna om problem: "Målkollisionerbör inte döljas bakom harmoniserande formuleringar utan lyftas fram tUldiskussion och ställningstagande." I propositionen hänvisas också tillden debattskrift. Skolan skall fostra, som är avsedd att ligga till grund fören bred diskussion mellan alla som har anknytning till skolan. Utöver dehuvudområden för kursplanemas innehåll, som SÖ föreslagit och tUl vilkaföredraganden ansluter sig, framhålls i propositionen att ocksålivsåskådningsfrågor, frågor om lag och rätt, om totalförsvar och fredsfostianoch konfliktlösning ingår som viktiga delar i skolans undervisning. Utskottetanser att konfliktlösning, fredsfostran och totalförsvar i vissa fall kanbilda en naturlig enhet då det gäller att för elever belysa samband mellan ochkonsekvenser av olika handlingar. Men frågor om konflikter och konfliktlösningutgör ett naturligt inslag i många sammanhang i skolans undervisning,exempelvis inom historia, biologi och vid behandling av livsåskådningsfirågoroch lag och rätt. Utskottet vill betona betydelsen av att frågor om konflikter,deras orsaker och lösningar, lyfts fram i samtal och diskussioner i mångasammaiUiang. Skolan skall akfivt påverka eleverna till ställningstagande idessa frågor. UbU 1978/79: 45 17 Utskottethar erfarit att arbetsgruppen kring normbUdning och normöverföring i skolanavser att återkomma med ytterligare material utöver den skrift Skolan skallfostra till vilken propositionen hänvisar. Utskottet utgår ifrån att frågor ominternationell solidaritet, konflikter och fredsfostran, vilka behandlas ipropositionen och motionerna, då kan ytterligare belysas liksom att de får enframträdande plats i läroplanen. Betydelsen av att i undervisningen betonahushållning med resurser lyfts fram i två motioner, nämligen i mofionen1978/79: 266 (yrkandet 1 h) och i mofionen 1978/79: 2606 (yrkandet 6 b). Imotionen 1978/79: 266 (yrkandet 1 h) framhålls att samspelet i naturen ärförutsättningen för mänsklig överlevnad på jorden. Därför måste en ekologiskhelhetssyn genomsyra skolans undervisning. Grundläggande ekologiska ochnaturvetenskapliga insikter bör därför räknas till baskunskaperna. Ungdomarnabör bibringas respekt för tingen och för inställningen att bruka utan attförbruka. Imotionen 1978/79: 2606 (yrkandet 6 b) framhålls att skolan måste göra elevemamedvetna om att resurserna i många fall inte är outtömliga. Skolan börtilldelas uppgiften att hos eleverna utveckla klara handlingsmönster atthushålla med de gemensamma resurserna, mänskliga och materiella. För att nå enpraktisk tUlämpning av hushåUning bör eleverna ges ansvar för den gemensammamiljön. Motionärerna framhåller också samspelet meUan natur och människa ochföreslår att ett särskilt miljövårdsavsnitt införs i läroplanen. Därigenomskall skolan tilldelas uppgiften att hos elevema utveckla klarahandlingsmönster att hushålla med de gemensamma resurserna, mänskliga ochmateriella. Somtvå huvudområden för skolans undervisning anges i propositionen de storasamlevnads- och överlevnadsfrågoma och miljövårdsfrågor. Dessa berör såvälsamhällsorienterande som naturorienterande-tekniska ämnen. Miljö- och energidebatternahar enligt föredraganden åskådliggjort hur dessa frågor måste bliföremål för en bred samhällelig debatt. Ett starkt demokratiskt argument talardärför för att skolan ger alla en insikt i problemens dimensioner, en uppfattningom vilka problem det gäller, deras sammanhang, deras avhängjg-het av mänskligaprioriteringar och det pris i form av uteblivna andra fördelar som den enaeller andra lösningen kan föra med sig. Undervisningen måste därför enligtpropositionen spela en akfiv roll i att förbereda för de processer som behövsvid produktion också i liten skala, för den "mjuka teknologin" ochför att ge prioritet åt produktionsmetoder som skyddar mUjön. ISÖ:s förslag till mål för ämnet hemkunskap enligt den nya läroplanen betonasatt "elevema skall skaffa sig kunskaper om begränsningen och den ojämnafördelningen av jordens resurser. Med hänsyn tUl egna 2 1978/79.14 samL Nr 45 UbU 1978/79: 45 18 ochandra människors behov och resurser skall de träna och utveckla sin förmågatill en övertänkt konsumtion." Inom orienteringsämnena lyfts"Människans ansvar" fram som ett huvudmoment vid behandlingen av"Liv och livsmiljö". Utskottetfinner att det råder betydande överensstämmelse mellan propositionen ochmotionema i uppfattningen om resurshushållningens betydelse. Med hänsyn tiU vadi propositionen och motionerna anförts om vikten av att elevema fostras tillhushållning med resurser utgår utskottet ifrån att resurshushållning får enframträdande plats i den kommande läroplanen liksom att denna betonarbetydelsen av att elevema ges ansvar för den gemensamma mUjön och attundervisningen ges en praktisk och laborativ inriktning. Att elevema ges ansvar för den gemensamma miljönoch får insikt i betydelsen av att hushålla med resurser är en del av skolansfostrande roll. Denna berörs i motionen 1978/79: 1905, vUken väcktes underallmänna motionstiden. I motionen föreslås hos regeringen anhålla omåtgärder för att skolans läroplan och läromedel skaU innehålla synpunkter påett normsystem. Imål och riktlinjer för nuvarande läroplan framhålls följande om skolansfostrande roll. Samlivet i det demokratiska samhället måsteutformas av fria och självständiga människor. Men friheten ochsjälvständigheten får inte utgöra självändamål. De måste vara grundvalen församarbete och samverkan. Skolan skall därför grundlägga och vidareutvecklasådana egenskaper hos eleverna, som kan bära upp och förstärka demokratins principerom tolerans, samverkan och likaberättigande mellan människorna. Att väckarespekt för sanning och rätt, för människans egenvärde, för människolivetsokränkbarhet och därmed för rätten tiU personlig integritet är enhuvuduppgift. Betydelsefullt är, att eleverna vän-jes tUl hjälpsamhet mot ochsamarbete med alla människor. Utskottet vill i detta sammanhang ytterligareunderstryka skolans roll att hävda det demokratiska samhällets väsentligavärden. Skolan måste medvetet verka för dem och fostra elevema till attrespektera dem. Skolan får enligt utskottets uppfattning, vilket också betonasi motionen 1978/79: 1905, inte stäUa sig neutral eller passiv i fråga om detdemokratiska samhällets gmndläggande värderingar. Den bör vidare, som anförtsi motionen 1978/79: 2606, söka gmndlägga solidaritet mot eftersatta grupperinom och utom landet, och gemenskap med invandrare. Den skall, vilketframhålls av föredraganden i propositionen, verka för jämställdhet mellan mänoch kvinnor. Den skall också grundlägga respekt för fredliga lösningar avkonflikter. UtskottetvUl också liksom föredraganden påpeka vikten av de samtal och den debatt iskolorna som bör initieras av . UbU 1978/79: 45 19 Utskottet instämmer i vad som i propositionen sägsom ökad jämställdhet mellan pojkar och flickor och tillstyrker det förslagtill lag om ändring i skollagen (1962: 319), som föredragande statsrådetföreslagit. Beträffande kulturfrågornas anknytning tiU skolanbetonas i motionen 1978/79: 2606 (yrkandet 6 f) betydelsen av att eleverna fårkunskaper om den kommersiella kulturindustrin och kontakt med ortenskulturliv. Etthuvudområde i skolans undervisning skall enligt föredraganden utgöras avekonomiska frågor. I SÖ:s kursplaneförslag för orienteringsämnen nämns undermbriken SamhäUe såväl "Politiska och ekonomiska system" som"Konst och kultur". Det bör enligt utskottet vara helt naturligt attockså den kommersiella kulturindustrin belyses då ekonomiska förhållanden inomkultur- och fritidslivet tas upp och diskuteras. Med anledning av yrkandet 6 fi motionen 1978/79: 2606 bör framhållas att utskottet utgår ifrån att dettakommer att framgå också av de omarbetade kursplaner som SÖ får i uppdrag attlägga fram. Samspelet skola-fritid utgjorde liksom kontakternameUan hem och skola huvudinslag i besluten om skolans inre arbete m. m. (prop.1975/76: 39, UbU 1975/76: 30, rskr 1975/76: 367). Föredraganden hänvisar (s.9) till att läroplansförslaget måste ses i detta sammanhang. Då dessa frågorutförligt behandlades i samband med besluten om skolans inre arbete har de iförevarande proposition berörts endast i den mån nya aspekter tillkommit ellersammanhanget har påkallat det. Den läroplan som senare utges skaU självklartbygga också på de tidigare beslut som rör den s. k. SIA-reformen. Imotionen 1978/79: 2606 (yrkandet ) betonas att arbetssättet under densamlade skoldagen och i allmän fritidsverksamhet måste utgå från en gemensamsyn på att kunskapsinlärning och färdighetsträning kan ske på många olika sätt.Elevernas erfarenhet från deras fritid bör utnyttjas under skoldagen. Specielltbetonas i motionen betydelsen av föreningslivets medverkan. Utskottetvill understryka sambandet mellan läroplansförslaget och de beslut i övrigt somgäller för SIA-reformen. I propositionen 1977/78: 85 om nytt statsbidrag tillgrundskolan m. m. framhöll föredraganden bl. a. att den samlade skoldagen, meden värvning av undervisning och annan verksamhet, bör ses som ett praktisktförverkligande av skolans ansvar för elevemas hela personlighetsutveckling. Allverksamhet under skoldagen, vare sig det är undervisning eller friaaktiviteter, måste sättas in i ett pedagogiskt sammanhang. I den nu aktuellapropositionen betonas detta ytterligare genom att föredraganden i samband medbehandlingen av kursplanema framhåller att de fria aktiviteterna spelar UbU 1978/79: 45 20 storroll för att komplettera innehållet i skolans arbete. Metodiskt ochinnehållsligt bör enligt propositionen lektioner och fria aktiviteter anknytatill varandra. Föredraganden framhåller att det därför inte bara är möjligtutan även önskvärt att elevernas intresse för exempelvis mUjöfrågor, förteknik, för konsumentfrågor och barnavård, för musik och bildarbete kan fåutlopp under fria aktiviteter. Det är enligt propositionen angeläget att knytaihop temastudier och fria aktiviteter och därmed skapa ett samarbete mellanlärare och andra, från föreningar och organisationer. Utskottet vUl isammanhanget erinra om den vikt i samband med besluten om skolansinre arbete m. m. 1975/76: 39, UbU 1975/76: 30, rskx 1975/76: 367) fästevid att föreningar bereds möjlighet att organisera verksamhet under skoldagen. Utskottetvill också i likhet med motionen 1978/79: 2606 (yrkandet ) framhålla att mani undervisningen bör utnyttja de erfarenheter eleverna får i de friaaktiviteterna liksom man i dessa bör utnyttja kunskaperna från den ämnesbimdnaundervisningen. Det pedagogiska syftet med den samlade skoldagen måste klartframgå i läroplanen. Utskottetvill vidare understryka vikten av att eleverna får möta föreningslivetsrepresentanter både under fria aktiviteter och i undervisningen. Betydelsen avskolans samarbete med föreningslivet bör klart framgå i läroplanen och konkretaexempel på hur ett berikande samarbete kan komma till stånd utarbetas. Beträffande kontakterna hem-skola framhålls imotionen 1978/ 79: 2606 (yrkandet 6 h) betydelsen av att konkreta åtgärdervidtas för att förbättra kontakterna mellan skolan och de föräldrar som harlägst besöksfrekvens vid klassmöten och åhörardagar liksom att föräldrarna fårutgöra en resurs i skolan. I motionen 1978/79: 2635 (yrkandet 5) föreslås attkontakten mellan skolan och hemmen byggs ut och skolan får huvudansvaret föratt kontakten upprätthålls. Defrågor motionärema berör har också behandlats i propositionen. En särskildutredning (U 1979: 01) har tUlkallats om förstärkta kontakter mellan hem ochskola. I propositionen (prop. 1975/76: 39) om skolans inre arbete m. m.föreslogs att skolan skulle få möjlighet att använda en del avförstärkningsresursen för kontakt mellan hem och skola, särskUt med tanke påden uppsökande verksamheten. Förslagen föranledde ingen erinran från riksdagensida (UbU 1975/76: 30, rskr 1975/76: 367). Huvudansvaretför kontakterna mellan hem och skola, vilket berörs i motionen 1978/79: 2635yrkandet 5, åvilar enligt gällande riktlinjer skolan. Detär enligt utskottets mening viktigt att kontakterna mellan hem och skolautförligt behandlas i det fortsatta läroplansarbetet.