bet · G201SkU7 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av motion om skattefrihet för bidrag från styrelsen för tekniskutveckling (STU) I motionen 1977/78:949 av () hemställsatt begär att regeringen vidtar sådana åtgärder att de av styrelsenför teknisk utveckling (STU) utdelade bidragen till uppfinnare blir skattefria. Gällandebestämmelser m. m. STU är statens centrala organ för stöd till tekniskforskning och utveckling och ett instrument för statsmakternas långsiktiganäringspolitik. Styrelsen inrättades och övertog då uppgifter somtidigare handhades av bl. a. malmfonden, uppfinnarkontoret och tekniskaforskningsrådet. Riktlinjerna för styrelsens verksamhet har behandlatsav (prop. 1977/ 78:111, NU 1977/78:45). Av propositionen framgårattSTU lämnar finansiellt stöd till tekniskt utvecklingsarbete,uppfinnarverksamhet m. m. i tre olika former: bidrag utanåterbetalningsskyldighet, bidrag med särskilda villkor om återbetalning samtlån. Låneformen har använts mycket sparsamt. De helt dominerande stödformernaär bidrag med eller utan återbetalningsskyldighet. Valet mellan återbetalningsfriaoch återbetalningspliktiga bidrag speglar i princip skillnader i det förväntadeekonomiska utfallet av olika projektsatsningar. Även för bidrag utanåterbetalningsskyldighet kan dock återbetalning aktualiseras om projektet ifråga visar sig lämna ekonomisk avkastning. Vidare utdelar STU stipendier tillpersoner med förutsättningar för tekniskt nyskapande och priser till förtjäntauppfinnare. Deolika stödformerna regleras numera i förordningen (1978:571) om statligt stödtill teknisk forskning, industriellt utvecklingsarbete och uppfinnarverksamhet.Reglerna ansluter i huvudsak till vad som tillämpats , och det haröverlämnats åt STU att avgöra den närmare utformningen av stödvillkoren. Stödtill uppfinnarverksamhet utgår huvudsakligen i form av uppfinnar-pris,arbetsstipendier och projektbundna anslag. Uppfinnarpris kan enligt inhämtaduppgift utgå i form av belöning för redan uppnådda resultat, en stödform somenligt prop. 1977/78:111 bör vidareutvecklas. Arbeissilpendium utgår såsomuppmuntran till personer med förutsättningar för tekniskt nyskapande och kommeri fråga om sökanden dokumenterat sin förmåga till tekniskt nyskapande och kanantas komma, att genom sin fortsatta verksamhet tillföra samhället teknisktnyskapande av uppfinningskaraktär. Stipendiet, vars storlek bedöms från falltill fall, utgår i form av engångsbelopp 1 1978/79. och kan utges under högst i följd till en och sammaperson. Projektbundet anslag utgår i form av uppfinningsstöd till enskildauppfinnare och mindre företag. Detta stöd lämnas för utveckling av uppfinningarsom sannolikt kommeratt resultera i lönsam produktion och är bundet till ettvisst projekt. Nästan hälften (45 96)av alla som sökte stöd hos STU åren1968-75 hör till kategorin "ensam uppfinnare på fritid". 7,2 %betecknas som ensam uppfinnare eller konsult på heltid. Andra viktiga grupperär forskare vid högskoloroch universitet(13 96)och innehavareavkonsultbyråer,konstruktions- och utvecklingsföretag samt med egnatillverkningsföretag (20,9 96). Anslagsansökningar, beviljade anslag1968/69-1978/79 och återbetalningar för 1968-1975 framgår av följande tabeller(källa: STy:s uppfinnarenkät för 1968-75). Anslagsansökningar och beviljade anslag 1968/69-1977/78(belopp i tkr) \91i/l<) Återbetalningar 1968-1975 (tkr) Totaltenligt STUs redovisning (resp. budgetår) Antal projekt tkr 1968/691969/70 1970/71 1971/72 1972/73 1973/74 1974/75 1975/76 1976/77 SkU 1978/79:7 3 Återbetalningarna föranleds av attuppfinningsstödet -som redan nämnts - lämnats med en villkorligåterbetalningsskyldighet som inneburit att anslagsmottagare betalar tillbakaanslaget endast om projektet lyckas och att återbetalning sker med 5 96 avuppfinningens genererade omsättning och 50 96 av andra intäkter, främstlicensintäkter. Anstånd med återbetalning har lämnats i åtskilliga fall. Frågan om det uppfinnarstöd som utgår från STU iolika former utgör skattepliktig inkomst eller ej har inte reglerats särskilt ilagstiftningen. 1 19 § kommunalskattelagen (1928:370) - KL - med tillhörandeanvisningar finns visseriigen bestämmelser om behandlingen av stipendier ochstatsbidrag. Dessa bestämmelser innebär bl. a. att statsbidrag i princip utgörskattepliktig inläkl, om det utgått lill näringsidkare för hansnäringsverksamhet. Skallefrågan måste emellertid bedömas medledning av allmänna principer, och i det enskilda fallet kan ändamålet med ochformen för utbetalningarna ha väsentlig betydelse liksom också gränsdragningenmellan vad som är att anse som förvärvsverksamhet och som annan verksamhet. Ävenfrågan om avdrag för återbetalning av det stöd som utgått är oklar. Reglernahärom i anvisningarna till 19 § avser återbetalning av statsbidrag som utgåtttill näringsidkare. Fråganunder vilka förutsättningar en uppfinnarverksamhet, som inte utgör ettnaturligt led i annan näringsverksamhet, kan hänföras till inkomstslagetrörelse (28 § KL) eller tjänst (inkomstgivande verksamhet av tillfällig naturenligt 31 § KL) har inte reglerats. 1 rättspraxis anses verksamheten hakaraktär av förvärvskälla först när den nått ett sådant stadium att intäkterbörjar inflyta (se t. ex. RÄ ref 36 med hänvisningar), vilket bl. a. har tillföljd att underskott som uppkommer inte är avdragsgillt vidinkomsttaxeringen. Av rättspraxis framgår ej vilken betydelse det kan ha fördenna bedömning att uppfinnarstöd utgår. Prisav olika slag hänförs enligt ett flertal rättsfall till skattepliktig inkomst ompriset kan betraktas såsom vederlag för en arbetsprestation eller av annat skälingår såsom ett led i en förvärvsverksamhet. Belöningar av typen Nobelprisskall däremot inte beskattas (RÅ 1912 ref 145, 1956 not. Fi 1134 m. fl.). Deuppfinnarpriser som utgått från STU torde inte ha upptagits såsomskattepliktig inkomst. Rättslägetbeträffande beskattningen av arbetsstipendier torde belysas av ett avregeringsrätten prövat förhandsbesked, vilket ännu inte publicerats. Vid sidanhärav har () uttalat sig i frågan i en skrivelse tillSvenska uppfinnarföreningen . Innebörden av skrivelsen ärbl. a. följande. Omstipendiet utgår till en enskild person, som inte själv yrkesmässigt bedriveruppfinnarverksamhet ellereljest yrkesmässigt bedriver verksamhet, t. ex.rörelse, vari arbetet med uppfinningen ingår, bör enligt verkets uppfattningstipendiet vara skattefritt. Verket åberopar bl. a: alt ersättningen SkU 1978/79:7 4 intekan anses utgöra gottgörelse för utfört arbete i någon form och att den medhänsyn till praxis inom andra motyarande områden inom skatterätten (jfr RSV Dt1977:14) inte kan anses som skattepliktig periodisk intäkt. Skulle stipendietutgå till person som studerar vid undervisningsanstalt, eller eljest varaavsett för mottagarens utbildning, är stipendiet enligt verkets mening ocksåundantaget från skatteplikt enligt 19 S KL. Omstipendiet däremot utgår till en enskild person som själv bedriver yrkesmässiguppfinnarverksamhet e. d, har verket enligt skrivelsen en annan bedömning. Beträffandedet projektbundna anslaget finris'en dom av regeringsrätten den 7 december1977. Målet gällde en skattskyldig söm drev rörelse som konsulterandeingenjör'och uppfinnare och som uppburit ett s. k. utvecklingsanslag om I 572kr. Kammarrätten hadefunriit att utvecklingsanslaget, vilket använts förbestridande av på en gång avdragsgilla kostnader vid taxeringen, är att ansesåsorh skattepliktig intäkt under'det år då den skattskyldige uppburit beloppetoch att det förhällandet att han under vissa förutsättningar kunde bliåterbetalnihgsskyldig ej föranledde till annat bedömande. Regeringsrättengjorde'ej ändring i kammarrättens dom. Innebörden av de berörda reglerna om statsbidrag ianvisningarna till 19 § KL är i huvudsak att statsbidrag som utgår tillnäringsidkare för hans näringsverksamhet icke är skattepliktig inkomst ornbidraget använts för att bestrida kostnad för vilken rätt till avdrag inteföreligger vare sig direkt såsom omkostnad eller i form av årligavärdeminskningsavdrag. 1 annat fall skall bidraget beskattas men,med,rätt att inågon forrn avräkna de kostnader för vilka bidraget utgått. Återbetalas bidrag,som upptagits till beskattning,,är den skattskyldige å andra sidan i principberättigad till avdrag för det återbetalade beloppet. Det avseddabeskattningsresultatet uppnås emellertid på olika vägar när det gäller bidragtill kostnader som är på en gång avdragsgilla, till förvärv av inventariereller till inköp av lagertillgångar. Motsvarandeprinciper gäller också för statsbidrag som utgått i form avs. Andra lån utgör däremot inte skattepliktig intäkt ochåterbetalning av lånet är inte avdragsgill vid taxeringen. Detta gäller i principäven för lån med villkoriig återbetalningsskyldighet. Uttryckliga bestämmelserav detta innehåll infördes i anvisningarna till 19 S KL med tanke pådet stöd som statsmakterna lämnariill krisdrabbade branscher och enskildaföretag bl. a. i form av lån för vilka återbetalningsskyldigheten är villkoradmed hänsyn till det låntagande företagets framtida vinstutveckling eller annanliknande omständighet. Beträffande sådana lån skall regeringen -om synnerligaskäl därtill föreligger - på ansökan av företaget kunna besluta attlånebeloppet skall anses utgöra skattepliktig intäkt i företagets näringsverksamhet,med rätt för företaget att i så fall göra avdrag för framtida återbetalningar(prop. 1977/78:79, SkU 1977/78:20). Undantagfrån dessa principer gäller enligt en särskild förordning (1961:258) omskattefrihet för bidrag från Norrlandsfonden, m. m. Förord- SkU 1978/79:7 5 ningentillämpas på medel som utgår från Norriandsfonden för forsknings-ochutvecklingsarbete i form av bidrag eller lån för visst ändamål eller på grundav förlustgaranti. Bidrag som utgår för visst ändamål skall enligt dennaförordning inte utgöra skattepliktig intäkt för mottagaren, som å andra sidaninte blir berättigad till avdrag för motsvarande kostnader. Medel som utgår pågrund av förlustgaranti beträffande en förvärvskälla är däremot skattepliktigatill den del de motsvarar avdragsgilla omkostnader eller utgifter för anskaff-,ning av inventarier. Även lån som erhållits för visst.ändamål men som sedanefterges skall i regel anses som skattepliktig inkomst. Bestämmelserna gällerinte för sådana bidrag som utgår till fysisk person och som i dennes hand utgörintäkt av tjänsl eller annan ersättning för eget arbete. Frågor om beskattningen av uppfinnare haruppmärksammats inom senast i samband med behandlingen av ovannämndaprop. 1977/ 78:111. behandlade då en motion, som gick ut på enskyndsam översyn av gällande skailebeslämmelser för bidrag och lån från STU ochliknande institut i syfte att öka stimulanseffekten för uppfinningar ochutvecklingsarbete och att skapa klarare regler och förutsättningar föruppfinnare. Utskottet anföi-de i sill av godkända belänkande 1977/78:75 följande. Frågan om möjligheten alt ändra nuvarandebeskattningsregler för att därigenom underiätta för kreativa personer att ägnasig åt innovationsverk-samhei berörs i propositionen. Föredraganden erinrar omatt företagsskatteberedningen (Fi 1970:77) i sitt avgivnaslutbetänkande (SOU 1977:86)-Beskattning av företag har föreslagitgenomgripande ändringar i reglerna för beskattning av rörelseinkomster. Enviktig del av förslaget avser ändringar i , bestämmelserna om skattemässigresuliaiutjärnning. 1 propositionen påpekas att sådana ändringar kan 11 storbetydelse för dem som bedriver innovationsverksamhet. Föredraganden aviseraratt frågan om det finns behov av att vid sidan av de allmänna reglerna förrörelsebeskattning ha särskilda bestämmelser som kan underlättainnovationsverksamhei skall övervägas i samband med att regeringen tarställning till beredningens förslag. Utskottet förutsätter att motionärernasönskemål om översyn av skattereglerna för statliga bidrag till uppfinnare ochinnovatörer också kommer att prövas i detta sammanhang. Förslag om avdrag förforsknings-och utvecklingsarbete m. m. behandlas även av skatteutskottet i dessbetänkande SkU 1977/78:54. Mot denna bakgrund finner utskottet inte anledningatt förestå att göra någon särskild framställning i denna sak tillregeringen. Företagsskatteberedningen har bl. a. föreslagit (s.454) att den som ämnar starta en verksamhet som först på fiera års sikt kanhänföras till rörelse i skatterättslig mening skall få möjlighet att få sinakostnader för utvecklings-och försöksverksamhet och liknande beaktade vidtaxeringen. Detta skall gälla även i fråga om verksamhet som, utan att dettavarit avsikten från början, utvecklas lill rörelse. Principen bör enligtberedningen vara att alla kostnader som hänför sig till verksamheten skallbeaktas, om de varit nödvändiga för den ifrågavarande verksamheten. SkU 1978/79:7 6 krävsdock att de är hänföriiga till det kalenderår då rörelsen påbörjades -dock intelängre än till räkenskapsårets första dag - eller de närmast två föregåendekalenderåren. 1 fråga om anskaffning av inventarier och andra balansgillakostnader bör enligt utredningens uppfattning kunna godtas att man går fem årtillbaka i tiden. RSVhar i sitt remissyttrande över utredningens förslag bl. a. anfört att ettområde, som inte uppmärksammats av utredningen men som bör prövas, är denskattemässiga behandlingen av lån och bidrag. Verket anser att denhittillsvarande lagstiftningen om skattefrågorna kring statsbidrag inte ärtillräcklig för att lösa dé olika problem som uppkommer och uttalar önskemål omatt en särskild utredning tillsätts angående den skattemässiga behandlingen avstatliga lån och bidrag. Yrkandet i motionen om skattefrihet för bidrag frånSTU till uppfinnare syftar framför allt till att åstadkomma förenklade regleroch mer likartade förhållanden för de uppfinnare som erhåller intäkter av sinverksamhet. Avden redogörelsen framgår att reglerna om beskattningen av statsbidraghar en delvis oklar innebörd. I fråga om det stöd som utgår från STU tilluppfinnare tillkommer särskilda svårigheter. Dessa hänför sig bl. a. till detförhållandet att uppfinnarverksamhet bedrivs i många olika former och attbedömningen av hur gränsen bör dras mellan vad som är att anse somförvärvskälla eller annan verksamhet kan skifta från fall till fall och underverksamhetens förlopp. Härtill kommer att det stöd som litgår kan ha olikaändamål och karaktär; vilket också kan inverka på skattefrågan. konstaterat vid sin prövning av ett likartat motionsyrkandevåren 1978 omfattar de överväganden som f n. pågår inom regeringen medanledning av företagsskatteberedningens slutbetänkande ett flertal frågor somhar betydelse för beskattningen av uppfinnare. Vidare har RSV i sittremissyttrande övei- utredningsförslaget bl. a. begärt en särskild utredning omden skattemässiga behandlingen av statliga lån och bidrag. Utskottetvill för sin del betona angelägenheten av att de särskilda problem som ärförenade med skattefrågorna beträffande de nu aktuella statsbidragen om möjligtlöses i samband med att man tar ställning till företagsskatteberedningensförslag. Utskottet, som inte nu vill gå in pä vilka ändringar som bör vidtas,utgår från att regeringen kommer att pröva dessa frågor utan någon särskildframställning från sida. Med hänvisning härtill avstyrker utskottetmotionen. SkU 1978/79:7 attriksdagen avslår motionen 1977/78:949. Närvarande:Erik (), andre vice talmannen (), (), (), (), (), (), i (s), * (m). * (s),(), (), (), () ochWilhelm (). *Ejnärvarande vid betänkandets justering.