bet · G201JoU36 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av propositionen 1978/79:208 om reglering av priserna påjordbruksprodukter, m. m. jämte motioner Ipropositionen 1978/79:208 har regeringen () föreslagitriksdagen dels alt antaga förslagen till 1. lag om ändring i lagen (1977:975) med tulltaxa, 2. lag om ändring i lagen (1967:340) om prisregleringpå jordbrukets område, 3. godkänna vad i propositionen förordats omprisregleringen på jordbruksprodukter utom sockerbetor och socker för tidenden 1 juli 1979-den 30 juni 1980, 4. godkänna vad i propositionen förordats om grundernaför regleringen av priser m. m. på sockerbetor för liden den 1 juli 1979-den 30juni 1982, 5. godkänna vad i propositionen förordats omregleringen av sockernäringen för tiden 30 juni 1980, 6. godkänna vad i propositionen förordats i fråga omanvändningen av avgiftsmedel, som inflyter under /80 ellerhar influtit under tidigare regleringsår, 7. medgeatiden röriiga kredit på högst 120 milj. kr.som ställdes till statens jordbruksnämnds förfogande iriksgäldskoniorei för ändamål utanför fördelningsplanen förinförselavgifismedel får under regleringsårel 1979/80 användas av regeringeneller, efter regeringens bestämmande, statens jordbruksnämnd för ändamål inomjordbruksprisregleringen och regleringen av sockernäringen, 8. bemyndiga regeringen alt i huvudsakligöverensstämmelse med vad i propositionen förordats träffa avtal med och betodlares centralförening angående fortsattverksamhet vid sockerbruket i Karpalund, Vidare har regeringenföreslagit alt 9. tillPrisreglerande åtgärder på jordbrukets område för /80 anvisa ett förslagsanslag av 3 . Lagförslagen återfinns päs. 2 och 3 i propositionen. 1 1978/79. 2, 12 o 14 JoU 1978/79:36 2 I propositionen läggs fram förslag rörande dennärmare utformningen av prisregleringen på Jordbruksprodukter (utom sockerbetoroch socker) under /80. Vidare lämnas förslag tillsockerreglering för tiden efter . Idelta sammanhang har utskottet behandlat dels de under allmänna motionstiden väcktamotionerna 1978/79:469 av m. fl. (c) vari hemställs att riksdagenbeslutar 1. att antaga lill motionen fogat förslag till Lag om reglering avproduktionen av svin, fjäderfä och ägg, 2. att godkänna de riktlinjer förstyrning av animalieproduklionens utbyggnad som angetts i moiionen, 1978/79:503av och (båda m) vari hemställs att hosregeringen begär förslag till en minskning av importutrymmel vad avser socker ienlighet med vad i motionen anförts, 1978/79:756av () vari hemställs, såvitt nu är i fråga (yrkandet 2), attfrågan om etableringskontroll för produktion av ägg, fläsk och mjölk ocksåövervägs, 1978/79:1001av m. fl. (s) vari hemställs att hos regeringen begärutredning av Sockerbolagets framtida organisation och struktur, 1978/79:1449av m. fl. (s) vari hemställs, såvitt nu är i fråga (yrkandena 3och 4), alt beslutar, 3. alt hos regeringen anhålla attJordbruksnämnden anmodas lämna en redogörelse för verkningarna vidäggproducerande företag av olika storlek och för marknaden av de differentieradeavgifter som tillämpas inom Svensk ägghandel, 4. att begäraen utredning beträffande den faktiska prissättning som tillämpas avslakteriföretag vid köp av slaktsvin innan någon form av differentieradeslaktavgifter får införas. 1978/79:1456av m. fl. (vpk) vari hemställs att hos regeringenbegär att fisken räknas in bland de baslivsmedel som blir föremål för statligasubventioner liknande dem som tillerkännes produkter från jordbruket, sommjölk, kött etc. 1978/79:1970av Per m. fl. (c) vari hemställs aU hos regeringen begär enöversyn av livsmedelssubventionerna så alt de bättre överensstämmer med vad somär önskvärt från hälsosynpunkt och med den internationellalivsmedelssituationen, 1978/79:1981av m. fi. (s) vari hemställs all hos regeringenanhåller om en förutsättningslös utredning om möjligheterna alt omfördelalivsmedelssubvenlioneringen på ett sådant sätt att mera näringsriktigakostvanor kan befrämjas, 1978/79:2135 av SvanteLundkvist m. fl. (s) vari hemställs, såvitt nu är i JoU 1978/79:36 3 fråga(yrkandet 3) all till prisreglerande åtgärder på jordbrukets områdeför /80 anvisar eu i förhållande till regeringens förslag med100 milj. kr. delsde med anledning av propositionen väckta motionerna, 1978/79:2675 av LarsWerner m. fl. (vpk) vari föreslås I. alt beslutar att momsen påbaslivsmedel avskaffas fr. o. m. , samt antar följande förslaglill Lag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt. Härigenom föreskrivs alt 8 § lagen (1968:430) om mervärdeskall skall ha följandelydelse: 8 § Frän skalleplikt undantages I) skepp--------------- äravsedd, Dennalag träder i kraft , 2. att uttalar sig för slopande av helamomseffekten på livsmedel och hos regeringen begär förslag härom, 3. att hos regeringen begär att en översynoch breddning av det varusortiment som ingår i begreppet baslivsmedelgenomförs. 1978/79:2676av m. fl. (s, c, m) vari hemställs alt uttalar attprisstödet inom broilernäringen skall bibehållas där del är nödvändigt för alttrygga sysselsättningen. 1 propositionen framlagt förslag rörandeprisregleringen på jordbruksprodukter utom sockerbetor och socker för tidenden 1 juli 1979-30 Juni 1980 överensstämmer med vad statens jordbruksnämnd isamförstånd med Lantbrukarnas förhandlingsdelegation och nämndenskonsumentdelegation förordat. Propositionenföranleder i nu berörda hänseende inte någon erinran från utskotlets sida. Utskottetbiträder också regeringens förslag i fråga om användningen avinförselavgifismedel m. m. Ienlighet med beslut (prop. 1977/78:19, JoU 1977/78:10, rskr1977/78:103 och prop. 1977/78:154, JoU 1977/78:34, rskr 1977/78:348) skall enstyrning av animalieproduklionens utbyggnad ske genom etl system meddifferentierade avgifter inom fläsk- och äggproduktionen när pristryckandeöverskott föreligger. Regeringen har uppdragit åt jordbruksnämnden attfastställa de differentierade avgifterna. Jordbruksnämndenhar fr. o. m. infört ett system med differentierade avgifterinom äggproduktionen. Vad gäller differentierade produktionsavgifter på fläskhar nämnden anmält alt det i samband med utarbetandet av ett sådant systemvisat sig att de administrativa svårigheterna JoU 1978/79:36 4 harvarit större än vad man kunnat förutse. Nämnden arbetar vidare för att finna entekniskt godtagbar lösning och avser att återkomma till regeringeni frågan. Jordbruksministernerinrar i nu förevarande proposition om all i prop. 1977/78:154 om reglering avpriserna på Jordbruksprodukter, m. m. har redovisats en skiss lill ettavgiftssystem för styrning av animalieproduklionens utbyggnad som Jordbruksnämndenutarbetat. 1 propositionen godtogs denna skiss. Nämnden borde bedriva arbetetså att avgift om möjligt, om behov förelåg, kunde börja tas ut den I januari1979. lämnade förslaget utan erinran. Jordbruksminisiern anser altdet är angeläget att arbetet med att la fram ell effeklivt fungerande syslemmed differentierade avgifter inom fläskproduktionen bedrivs skyndsamt så altett sådant system kan börja tillämpas vid pristryckande överskott. Han utgårfrån att systemet kan utformas på ett frän både producent- ochkonsumentsynpunkt tillfredsställande sätt. Fråganom styrning av animaleproduktionens utbyggnad tas från olika utgångspunkter uppi några under allmänna motionstiden väckta motioner. I motionen 469 erinras omalt beslut 1977 innebar att differentieringen skulleutformas så att de större producenterna skulle få stå för en större andel avexporlkostnaden om pristryckande överskott föreligger inom fläsk- ochäggproduklionen. Differentieringen skulle utformas så att den blev etteffeklivt instrument för all begränsa de större förelagens utbyggnad och därförgöras trappstegsformad. I moiionen påtalas att jordbruksnämndens uppdraghittills endast fullföljts i vad avser värphöns medan det kan dröja länge innandifferentierade avgifter försvin kan införas. Motionärerna understryker alt ettsådant dröjsmål inte är godtagbart. Enligt motionärernas mening skulle man fåell effektivare styrinstrument om del av godkända systemet meddifferentierade avgifter kompletteras med en etableringskontroll, baserad på enJordbrukspoliiisk bedömning. I motionen föreslås därför alt regeringen i ensärskild lag bemyndigas all införa tillståndsplikt för produktion av svin,Gäderfä och ägg. Frågan om etableringskontroll tas även upp i motionen 756,vari föreslås att sådan kontroll bör övervägas i fråga om produktionen av ägg,fläsk och mjölk. 1motionen 1449 intar man en kritisk inställning till systemet meddifferentierade avgifter. Motionärerna framhåller bl. a. att särskilt inomfjäderfä- och äggproduktionen stordriftens fördelar har kommit till uttryck,vilket medfördet från konsumentsynpunkt värdefulla att produkterna fält en högoch jämn kvalitet. som är så stora all förpackning ochmarknadsföring kan ske direkt frän företaget har också den fördelen att varanär absolut färsk när den går ut i handeln. Motionärerna kan för sin del integodta au den form av produktionsbegränsning som blir följden av den nu infördaavgiften för innehav av värphöns blir bestående. Enligt moiionen börJordbruksnämnden anmodas lämna en redogörelse för verkningarna av det sedanden tillämpade avgiftssystemet. I fråga om fläskproduktionenerinras om alt en myckel sior del av denna är förlagd till JoU 1978/79:36 5 Skåne.De mest utvecklade företagen inom branschen finns också i de båda skånelänen.Enligt motionärernas mening skulle en differentiering enligt samma principersom varit vägledande för regleringen av äggproduklionen i många fall få en förde i verksamma företagen förödande verkan. Motionärerna anser detnödvändigt au , innan någon differentiering sker avslaktdjursavgiften, får la del av en närmare utredning om hur ett sådant syslempassar ihop med den faktiska prissättning som gäller vid leverans av slaktsvin. Utskottetvill erinra om att nu gällande riktlinjer för styrning av animalieproduklionensutbyggnad fastställdes av så sent som . Vid riksdagsbehandlingendiskuterades också frågan om etableringskontroll. Motionsyrkanden syftande dylik kontroll ledde dock inte lill någon åtgärd. Några nyaomständigheter som skulle kunna föranleda all ändra ståndpunkt tillfrågan om etableringskontroll synes inte ha framkommit. Utskottet föreslårdärför att motionerna 469 och 756, yrkandet 2, lämnas utan åtgärd frånriksdagens sida. Vadgäller den i motionen 1449 begärda redogörelsen för verkningarna av det i årinförda avgiftssystemet för äggproducerande företag är jordbruksnämnden somframgår av propositionen införstådd med att det kan bli nödvändigt att göravissa ändringar sedan viss erfarenhet vunnits av del nya systemet.Konsumentdelegationen anser från sina utgångspunkter angeläget att enutvärdering av avgiftsbeläggningen sker . Motbakgrund av vad nu anförts finner utskottet inte anledning påfordra någotsärskilt uttalande frän sida med anledning av motionen 1449 i nuförevarande del. Inte heller finner ulskottei anledning alt föreslå någonsärskild åtgärd med anledning av del i samma motion framfördayrkandet om viss utredning beträffande prissättningen inom fläskproduktionen. Somnyss anförts arbetar jordbruksnämnden vidare för au i enlighet med av riksdagenfastställda grunder utforma en tekniskt godtagbar lösning på hithörande frågor.I likhet med jordbruksministern utgår utskottet frän att systemet kan utformaspå etl sätt som är tillfredsställande frän både producent- och konsumentsynpunkt. Utskottetdelar Jordbrukministerns uppfattning att det är angeläget att arbetet med attta fram ell effeklivt fungerande syslem med differentierade avgifter inomfläskproduktionen bedrivs skyndsamt, så au systemet kan träda i funktion när pristryckandeöverskott uppträder. Regeringensförslag lill sockerreglering efter föranleder ingen erinranfrän utskottets sida. Detta innebär bl. a. att uiskoilei biträder förslaget attsockerbetsarealen odling fär uppgå lill 51 500 ha. Erforderiigakvoteringar bör enligt propositionen inte få drabba de områden som normaltlevererar betor till bruken på och . 1den vid årets början väckta moiionen 503 hemställs att begär förslagom en minskning av importutrymmet vad avser socker. JoU 1978/79:36 6 a. risken för bortfall av arbetstillfällen vid de svenskasockerbruken, särskilt vid del nedläggningshotade bruket i Karpalund utanförKristianstad. Motionärerna vänder sig också mot alt sockerregleringen användsatt stödja sockerproduktionen på bl. Utskottetfinner inte anledning alt ingå på frågan om länderurval i samband med densvenska sockerimporten. I vad avser importens totala storiek vill utskotteterinra om att de av beslutade riktlinjerna förjordbrukspolitiken, m. m. i fråga om sockerbetsarealen innebär att denna skallavpassas så alt den vid normalskörd ger etl importutrymme motsvarande 10-15 %av vår totala sockerkonsumtion. Importutrymmet fastställdes främst med hänsyntill behov av export. I föreliggande proposition framlagt förslagom sockerbetsareal står i överensstämmelse med sålunda fattadebeslut. Vad särskill gäller sockerbruket i Karpalund framgår av proposilionenalt regeringen efter överläggningar med sockerbolaget och betodlarna harträffat en överenskommelse som gör det möjligt att fortsätta medsockertillverkning vid bruket även års kampanjer. Utskottetföreslår mol bakgrund av det anförda att lämnar motionen 503 utanåtgärd. Imotionen 1001 hemställs att hos regeringen begär utredning avsockerbolagets framtida organisation och struktur. Motivet är att bolagetnumera har uppgifter i samhällsnyttans tjänst mer än av företagsekonomisk art.Enligt moiionen kan man inte förena samhällsekonomiska krav med denföretagsekonomiska målsättning som enligt aktiebolagslag och bolagsordningåligger ett privat bolag. Utskottetvill framhålla att det inte synes vara sak all gå närmare in påfrågan om ett enskilt förelags organisation och struktur. Motionsyrkandei häromkan utskottet därför inte biträda. Otvivelaktigt är det dock så attförhållandena inom den svenska sockerindustrin inom berörda delar av landetfält en allt större betydelse från regionalpolitisk synpunkt. Frågan omutvidgning av produktionen lill att omfatta även annat än sockerframställningo. d. är härvidlag bl. a. värd att uppmärksamma. Den i propositionen föreslagnaprövningen av de tekniska och ekonomiska möjligheterna att tillvarata etanolur sockerbetor berör hithörande frågeställning. Enligt utskottets mening utifrån nu anförda synpunkter finnas anledning att företa en meraövergripande utredning om den svenska sockernäringens framtida organisation ochstruktur. Utskottetvill föreslå att som sin mening ger regeringen lill känna vadutskottet här anfört. Underanslaget till prisreglerande åtgärder bestrids från en särskild anslagspostkostnaderna för ersättning till jordbruket dels lill följd av uteblivnainförsel- och förmalningsavgifishöjningar samt föreskrivna avgiftssänkningar pågrund av livsmedelssubventionering och prisstopp, dels ersättning tilljordbruket för genom prisstoppet förhindrade prishöjningar på JoU 1978/79:36 7 varor,vilkas priser annars skulle ha höjts till följd av stigande internationellapriser. För /79 har anslagsposten upptagits lill 3 200 milj. kr.Denna beräkning avser till större delen subventionerna på mejeri- ochköttvaror. Jordbruksnämndenberäknar-om prisstoppet kommer att gälla oförändrat samt om nuvarandesubventioner och konsumtionsmönster består - ersättningsbeloppen för mejeri-och köttvaror lill ca 3 100 milj. kr. for /80.1 beloppetinräknas kostnader för regional utjämning av partipriset på konsumiionsmjölk.Beloppet inrymmer också kostnaderna för broilerstödet med högst 20 milj. kr.Härtill kommer kostnaderna för den ålagda reduktionen av förmalningsavgifterna,som kan beräknas uppgå till ca 125 milj. kr. Ersättningentill jordbruket till följd av genom prisstoppet förhindrade prishöjningar påvaror, vars priser annars skulle ha höjts pä grund av stigande internationellapriser, beräknas till 74 milj. kr. medelsåtgängen under anslagsposten lill 3 300 milj.kr. för /80. Jordbruksministerngodtar jordbruksnämndens förslag med den ändringen att han inte lar upp detsärskilda prisstödet på 20 inilj. lill broilernäringen för nästa budgetår.I propositionen anförs att prisstödet infördes för alt näringen under enövergångsperiod skulle fä möjlighet att anpassa sin produktion till delinhemska avsältningsutrymmel. Stödet har vid utgången av innevarande budgetårutgått i tre är. Om ett fortsatt stöd lill broilernäringen anses behövligtefter fär enligt propositionen en viss omfördelning avlivsmedelssubventionerna övervägas. Imotionen 2676 framhålls att broilerbranschen har brottats medproblem. och kommun har då medverkat både vid etableringar ochrekonstruktioner av företag. Förändringar av prisstödet kan enligt motionen ejgodtas om de innebär att alla tidigare satsningar skulle vara bortkastade. Enligtmotionärernas uppfattning är ullalandet i propositionen oklart på denna punkt. Motionärernaförutsätter all konstruktionen av samhällets stöd lill broilernäringen blirsådan, att olika stöd samordnas, att drastiska förändringar undviks och altsysselsättningen tryggas. Enligt motionen bör uttala att prisstödetinom broilernäringen skall bibehållas där det är nödvändigt för att tryggasysselsättningen. Utskottetvill erinra om att prisstödet lill broilernäringen diskuterades vid riksdagensfrågestund . Jordbruksministern anförde därvid somsvar på en fråga i ämnet följande. infördes eU prisstöd tillbroilernäringen på 20 milj. kr. motsvarande ca per kg. Prisstödetinfördes för alt branschen skulle få möjlighet attanpassa sin produktion till det inhemska avsältningsutrymmel. Under budgetåret1976/77 vidtogs även vissa andra åtgärder inom jordbruksregleringens ram föralt åstadkomma JoU 1978/79:36 8 Vid utgången av är 1977 hadeockså en viss anpassning skett tillmarknaden. Under första delen av förbättrades lönsamheten inombranschen. började situationen päbroilermarknaden på nytt karakteriseras av en relativt hög produktion medåtföljande lagerökning. Målsättningenmåste vara all en anpassning skall ske av produktionen till det inhemskaavsättningsutrymmet. Prisstödet har varit ell medel att hjälpa till med detta.Näringen har haft på sig att få till stånd en sådanmarknadsanpassning, varför regeringen övervägt alt ompröva slödet. Regeringenär medveten om del besvärliga marknadsläge som näringen uppenbarligen pä nyttbefinner sig i och som uppstått underden allra senaste liden. Regeringen kommerdärför att medge att ca 5 milj. kr. av det belopp på 20 milj. kr. som anslagitstill prisstöd för broiler under innevarande budgetår tar användas tillmarknadsreglerande åtgärder i syfte att åstadkomma balans på marknaden. Delär emellertid enligt min mening önskvärt att man inte faren höjning avbroilerprisel, vilket man kan fä om prisstödet las bon. Om man bibehållerprisstödet innebär delta att man kan hålla konsumentpriset ca lägre än iett läge ulan prisstöd. Del är emellertid angeläget, bl. a. ur kost- ochnäringssynpunkl, att broiler ges ell rimligt konkurrensläge gentemot andraköiislag varför del finns skäl alt överväga en viss omfördelning av nu utgåendesubventioner i samband med den prisuppgörelse som kommer att träffas per den 1Juli 1979. Jordbruksminisiern framhöll all regeringen myckelnoga skulle följa utvecklingen inom näringen . Om förhållandenapåkallade ett fortsatt stöd under /80 var regeringen beredd attöverväga fbrtsatt prisstöd. I sammanhanget underströks dock ånyo all det varnödvändigt alt produktionen anpassades till efterfrågan möjligt. I enföljande replik uttalade Jordbruksministern att regeringen om förhållandena påkalladedet var beredd att överväga frågan om fortsatt prisstöd. Somframgår av det föregående avsågs med det för tre är sedan införda prisstödettill broilernäringen all branschen skulle fä möjlighet att under enövergångsperiod anpassa sin produktion till det inhemska avsältningsutrymmel.Så har ännu inte skett. Utskottet delar Jordbruksministerns uppfattning att detär angeläget att strävandena att anpassa produktionen lill detavsältningsutrymme som finns inom landet leder till resultat. Samtidigtärdel som bl. a. betonas i moiionen 2676 utomordentligt viktigt att drastiskaförändringar undviks och att sysselsättningen tryggas. Den önskvärdaomställningen bör genomföras med beaktande härav. Utskottet har därför ingenerinran mol att som i propositionen anförs visst fortsatt stöd efter den 1 Juli1979 övergångsvis tillförs broilernäringen genom viss omfördelning avlivsmedelssubventionerna. Med det anförda börmotionen 2676 kunna anses besvarad. Frågori anslutning lill livsmedelssubvenlioneringen las upp även i den andra medanledning av förevarande proposition väckta motionen, 2675. Enligt denna börriksdagen hos regeringen begära en översyn och breddning av det varusortimentsom ingår i begreppet baslivsmedel. a. bör i JoU 1978/79:36 9 sistnämndabegrepp innefattas fisk o. d. Etl motsvarande yrkande förs fram i motionen1456. Livsmedelssubvenlionernabehandlas i ytteriigare två motioner till innevarande . I motionen1970 begärs sålunda en översyn av livsmedelssubventionerna så att de bättreöverensstämmer med vad som är önskvärt frän hälsosynpunkt och med deninternationella livsmedels-situationen. I motionen 1981 hemställs om enförutsättningslös utredningom möjligheterna att omfördela livsmedelssubvenlioneringenpå ett sådant sätt att mera näringsriktiga kostvanor kan befrämjas. I moiionen2675 upprepas tidigare framförda krav på att mervärdeskatten pä livsmedel skalllas bort. Delta bör enligt motionen ske den . andra sammanhang understrukits, senast i samband med 1977 årsjordbrukspolitiska riksdagsbeslut, bör det ankomma på regeringen att vid varjesärskilt tillfälle ta ställning till frågan om livsmedelssubvenlionernasstoriek. Frågan om avveckling av inervärdeskaiten på livsmedel har upprepadegånger behandlats i . Skatieulskotiei har genomgående avvisatförslagen under framhållande av det olämpliga i att genomföra meragenomgripande ändringar i skattesystemet, vilka skulle försvåra de meralångsiktiga övervägandena om en reformering av skatlelagstiftningen. har anslutit sigtill skatteutskottels uppfattning. Underhänvisning lill del anförda avstyrker uiskoitet motionen 2675 i här berördadelar (yrkandena I och 2). Förslagom alt införa fisk bland de baslivsmedel som är föremål för statligasubventioner liknande dem som lillerkänns produkter från jordbruket som mjölk,kött etc. behandlades under föregående dels i samband med altriksdagen godkände nya grunder för prisreglering på fisk m. m., dels i sambandmed behandlingen av frågor rörande regleringen av priserna påJordbruksprodukter för innevarande regleringsår. Utskottet erinrade i sambandhärmed om att del nya prisregleringssystemet för fisk bl. a. var uppbyggt medsyfte att ge konsumenterna ett ökat inflytande över prisnåvin pä fisk. Såvittavsåg frågan om subventioner från statens sida framhölls att såväl detförordade systemet för reglering av priserna på fisk som de föreslagnabestämmelserna rörande statligt stöd till fiskets rationalisering i sig innebaren inte obetydlig statlig subventionering på förevarande område. Motionenföranledde ingen åtgärd från sida. Utskottethar tidigare behandlat motionsförslag syftande till ändrade kostvanor.Ibeiänkandel I977/78:34medanledningavprop. 1977/78:154om reglering av prisernapå jordbrukets produkter framhöll utskottet sålunda att utskottet deladeuppfattningen att ökade insatser för att förbättra kostvanorna är angelägna.Delta framhöll också utskottet vid riksdagsbehandlingen av regeringens förslagtill nya riktlinjer för jordbrukspolitiken. a. framgick avjordbruksutredningens betänkande har från landets näringsex-perler framförtsvissa synpunkter på önskvärda förändringar av det svenska folkels kostvanor. Ikorthet innebär dessa synpunkter att konsumtionen av JoU 1978/79:36 10 sockeroch fett bör minska, att mättat fett bör bytas ut mol fleromällal saml altkonsumtionen av grönsaker, frukt, potatis, feltfaitiga mjölkprodukter, fisk,matbröd m. m. bör öka.