bet · G201KU30 · 1978-12-31 00:00:00 — Det var statssekreteraren i statsrådsberedningen,statssekreterarna i vissa departement som letts av centerpartistiska ochmoderata statsråd (försvars-, social-, kommunikations-, jordbruks-, handels-,bostads- och industridepartementen). Dessutom lämnade den ene avutrikesdepartementets båda befattningshavare på denna nivå sin tjänst för attbli chef för departementet. Vidare avgick den av de båda statssekreterarna vidutbildningsdepartementet som haft statsrådet () som chef Kvarblev statssekreterarna inom de tre departement som haft folkpartister somchefer i trepartiregeringen (de två statssekreterarna i budgetdepartementet,den ene av statssekreterarna i och statssekreterareni ). Vidare stannade statssekreterarna i justitie-,ekonomi- och kommundepartementen samt kabinettsekreteraren iutrikesdepartementet kvar. Tionya statssekreterare har tillsatts efter regeringsskiftet. Minskningen med tvåberor på att endast en statssekreterare förordnades inom industridepartementet.Vid tidpunkten för regeringsskiftet hade industrideparte- KU 1978/79:30 65 mentettvå tjänstgörande statssekreterare, varav en vikarierade för en tredje som vartjänstledig för utredningsuppdrag. Avde förutvarande statssekreterarna har en blivit statsråd och tre övergått tillannan verksamhet i departementen. En har återgått till riksdagsman-nauppdragoch två arbetar inom sitt partis riksdagskansli. Två har erhållit chefstjänsterinom statlig verksamhet och tre inom jordbrukskooperationen. Avde nya statssekreterarna hämtades fyra från olika departement och två frånandra statliga befattningar. Två hade haft förtroendemannauppdrag somriksdagsman och som kommunalråd. En var tidigare chef för partiets riksdagskanslioch en annan hade närmast arbetat med utredningsuppdrag inomutbildningsdepartementet men varit riksdagsman (fp). Före regeringsskiftet fanns i 19informationssekreterare. Detta innebar att varje statsråd utom utrikesministernhade en egen informationssekreterare. I samband med regeringsskiftetentledigades samtliga informationssekreterare som hade arbetat för ettavgående statsråd med undantag för informationssekreterarna hos försvars- ochkommunministrarna. Statsrådet informationssekreterare flyttade övertill statsrådsberedningen. Efterregeringsskiftet har nya informationssekreterare anställts hos samtliganytilllrädande statsråd utom statsrådet och med ovan angivna undantag (försvars-och kommunministrarna). F. n. finns alltså 18 informationssekreterare. Avde elva avgångna informationssekreterarna' har tre fått annan statliganställning. Övriga har övergått till verksamhet inom resp. partiorganisationoch inom olika privata företag, främst tidningar och tidskrifter. De tio nyainformationssekreterarna hämtades till övervägande delen från olika tidningaroch tidskrifter. Före regeringsskiftet fanns inom regeringskansliet54 sakkunniga med huvudsakligen politiska uppgifter. I samband medregeringsskiftet lämnade 44 av dessa sina uppdrag. T. o. m. utgången avfebruari månad 1979 har 20 nya sakkunniga anställts. ej den som flyttat från UD till statsrådsberedningen. 5 Riksdagen1978/79. KU1978/79:30 66 Departementsfördelningen framgår av följande tabell: Entle- Förord- Kvar Anmärkning SB 11 8 - Av de forordnade är tre överflyttade från UDoch två från A. UD 5 - 1 Av de entledigade är tre överflyttade Fö _ _ _ K - 1 - E 5 - - Samtliga entledigade var knutna till B - - 1 H - 2 - A 7 11 Samtliga entledigade utom en var Av de entledigade har två blivitstatsråd, en statssekreterare i I och två resp. en överflyttats till SB resp. S Summa 44 20 10 Av de 20 personer som förordnatsefter regeringsskiftet återfinns åtta inom statsministerns kansli istatsrådsberedningen. För de 12 personer som anställts vid olika departementföreligger följande uppgifter beträffande deras arbetsområden: Social-resp. hälso- och sjukvårdsfrågor Bilradermed kontakter med i trafikpolitiska Konsumentpolitiskafrågor resp. ej specificerat Bland de politiskt sakkunniga finnsfiera riksdagsledamöter. Före regeringsskiftet uppgick antaletriksdagsledamöter till elva, sju avgick i samband med regeringsskiftet och femhar förordnats efter regeringsskiftet. F. n. är alltså nio riksdagsledamöterfrån knutna som sakkunniga till olika departement. KU 1978/79:30 67 För samordning av regeringspolitiken har sedanmitten av funnits en särskild enhet inom statsrådsberedningen, dets. k. statsministerns kansli. Efter regeringsskiftet inrättadesytteriigare två samordningskanslier. Moderata samlingspartiets kansli knötstill ekonomidepartementet, till . Isamband med regeringsskiftet upplöstes de båda sistnämndasamordningskanslierna. Personalen vid moderata samlingspartiets samordningskanslientledigades, medan personalen vid samordningskansli fick andrauppgifter i . Två personer blev statsråd, en statssekreterarei industridepartementet, och tre överflyttades till sakkunnigbefattningar istatsrådsberedningen och . I samband med regeringsskiftetentledigades också samtliga elva sakkunniga med politiska uppgifter inomstatsrådsberedningen. Åtta nya personer förordnades för sådana uppgifter inomstatsrådsberedningen. Av dessa hämtades fem från motsvarande befattningar inomutrikes- och arbetsmarknadsdepartementen. Sammanfattningsvisframgår alltså att antalet sakkunniga som arbetade med samordningsuppgifteruppgick till 22 före regeringsskiftet och till åtta efter regeringsskiftet,således en minskning med 14 personer. KU 1978/79:30 68 De grundläggande reglerna om lagrådet finns i 8kap. 18 § regeringsformen (RF). Enligt detta stadgande skall för att avgeyttrande till regeringen över lagförslag finnas etl lagråd, vari skall ingådomare från högsta domstolen och regeringsrätten. Även riksdagsutskott kanenligt RF inhämta yttrande från lagrådet. Lagrådetsnärmare sammansättning, arbete på avdelningar m. m. regleras i lagen omlagrådet (1965:186), senast iindrad (1974:578). Enligt lagenutgörs lagrådet av en ordinarie och högst två extra avdelningar, varjeavdelning i normalfallet bestående av tre justitieråd och ett regeringsråd.Det stadgas vidare, att extra avdelning träder i tjänst endast när regeringenförordnal därom och att sådant förordnande må meddelas när arbetsbördan ilagrådet kan antas bli särskilt betungande. Beträffande rekryteringen tilllagrådet skall enligt lagen högsta domstolen utse justitie-råden och regeringsrättenregeringsråden. Regeringen kan förordna ledamot som inte är justitieråd ellerregeringsråd att tjänstgöra i lagrådet. Denviktigaste ändringen beträffande lagrådets uppgifter infördes genom beslut av1970 och riksdagar. Härigenom upphävdes Kungl. Maj:ts skyldighet attbeträffande viss lagstiftning inhämta yttrande av lagrådet. Denna s. k.obligatoriska lagrådsgranskning omfattade bl. a. allmän civil- och kommunallag,svenskt medborgarskap och statstjänstemännens rättsställning. Utanför dettaobligatoriska område föll t. ex. grundlag, kommunallag, vallag, sekretesslagoch skattelag. Vidslopandet av den obligatoriska lagrådsgranskningen framhöll (KU 1970:20) särskilt värdet av att lagrådsgranskningen kunde utsträckas tilllagförslag utanför det obligatoriska området. Det framstod för utskottet som enbrist att det inte tidigare funnits utrymme härför med hänsyn bl. a. till attenligt utskottet en lagrådsgranskning inom andra områden i åtskilliga fallkunde vara en angelägnare uppgift än granskningen av vissa lagförslag inom denobligatoriska sektorn. Vidriksdagsbehandlingen av författningsreformen förelåg inte enighet inomkonstitutionsutskottet angående den framtida utformningen avlagrådsgranskningen (KU 1973:26 s. 55 och s. 125). följde utskottetsmajoritet, som under hänvisning till utskottets uttalande i samband medobligatoriets avskaffande bl. framhöll värdet av att lagrådsgranskningenkunde utsträckas till lagförslag utanför det tidigare obligatoriska området.Reservanterna i utskottet (c,m,fp) förordade å sin sida i princip återinförandeav obligatorisk lagrådsgranskning och framhöll därvid som sin åsikt attlagrådsgranskningen utgjorde ett vidgat skydd för rättssäkerhetsintresset ochför enhetlighet, konsekvens och klarhet i rättssystemet. Lagrådsgranskningen hardärefter behandlats av riksda- KU 1978/79:30 69 gendels i samband med utskottets dechargegranskning,dels med anledning av motioner(KU 1974:22 och 57, 1975:12, 1975/76:50 och 56, 1976/77:44 samt 1977/78:35). Ändraderegler om lagrådsgranskningens inriktning, lagrådets sammansättning m. m. harförelagts i propositionen 1978/79:195 med förslag till förstärkt skyddför fri- och rättigheter. Beträffande innehållet i propositionen hänvisas tilldenna, som f n. är under beredning i utskottet. Lagrådet har under hela år1978 arbetat på tre avdelningar. Deunder 1978 till avgivna propositionerna som har granskats av lagrådetanges i underbllaga 1. Somframgår av bilagda förteckning uppgår det totala antalet av de avlagrådet granskade lagförslagen som avgivits till till 21. (Helaantalet lagpropositioner var ca 50.) Som jämförelse bör nämnas, attmotsvarande antal var 15,1973 13,1974 10,1975 20, 1976 11 och 197726. Granskningsuppgiftenomfattar också förfarandet vid lagrådsgranskningen. I detta hänseende lämnadesföljande redogörelse i det betänkande som lagrädsutredningen (Ds Ju 1977:10)avlämnade : Att förslag från regeringens kansli skallremitteras och vara godtaget av regeringen utesluter dock inte i och för sigatt lagrådet kan påbörja granskningen innan formellt beslut har meddelats attbegära lagrådets yttrande. har lagrådets granskning i allt flerärenden påbörjats innan förslaget har slutligt färdigställts, t. ex. pågrundval av ett korrektur eller ett stencilerat manuskript (se t. ex. prop.1975/76:105 bilagal ang. förslag till lag om medbestämmande i arbetslivet; jfrbilagan s. 470). o. m. denna preliminära granskning hunnitavslutas innan förslaget har fått sitt slutliga innehåll. Lagrådets yttrandeavges emellertid inte förrän det remitterade förslaget föreligger i slutligtskick och en formell remiss har ägt rum. Anledningen till nämndaförfarande kan vara att vederbörande departement behöver spara tid för attproposition skall kunna läggas fram före viss tidpunkt. Det kan också förhållasig så att lagrådet inte har andra ärenden. Även av andra skäl kan förfarandetvara förenat med vissa praktiska fördelar. Lagrådets synpunkter kan beaktasdirekt i det senare till lagrådet remitterade förslaget. Lagrådet sparar ocksåtid, eftersom det i motsvarande mån inte behöver yttra sig skriftligt.Förfarandet innebär emellertid även vissa nackdelar. Det är intetillfredsställande att lagrådet tas i anspråk för uppgifter som bör fullgöraspå beredningsstadiet i departementen. Om ett förslag som granskas inte ärtillräckligt genomarbetat, får lagrådet ett onödigt merarbete. Lagrådetsformella yttrande kan inte heller ge en riktig bild av vad som har förekommit.Det kan vidare hända att ett förslag av skäl som inte har samband med lagrådetsgranskning dras tillbaka på ett sent stadium av departementsbehandlingen ochalltså inte leder till en formell lagrådsremiss. Detta har också inträffat. Iså fall kan den granskning som lagrådet har hunnit utföra ha varit förgäves. Som exempel på lagstiftningsprodukter där lagrådetsgranskning helt eller delvis skett innan lagrådsremissen varit tryckt kanförutom den ovannämnda KU 1978/79:30 70 lagen(1976:580 om medbestämmande i arbetslivet) nämnas konsumentkre-ditlagen(1977:981), lagen om förbud mot oskäliga avtalsvillkor (1971:112, ändrad1973:878), prop. 1978/79:12 om ändringar i m. fl. lagar omunderhåll till barn och frånskilda m. m. och brottsskadelagen( 1978:413). Idessa fall förekom det, att rättelser gjordes under hand utan att inflyta ilagrådets yttrande. 1978/79:105 med förslag till ändringar ikonkurslagen föredrogs innan lagrådsremissen var tryckt. En särskildredogörelse härför lämnas i underbilaga 2. Lagrådsutredningentog även upp frågan om hur det förhåller sig med offentligheten beträffandekorrektur eller annat preliminärt förslag som lämnats till lagrådet somunderlag för dess handläggning. Utredningen fann mot bakgrund av de nyareglerna i 2 kap. 9 § tryckfrihetsförordningen, att ett preliminärt förslag,som lämnats till lagrådet, inte kunde anses som allmän handling.Lagrådsremissen fick enligt utredningen karaktären av allmän handling förstsedan den slutjusterats och i sådant skick formellt överiämnats till lagrådet. till avgivna propositioner som hargranskats av lagrådet 1977/78:86 med förslag till lag om vissa rödedningar. m. m. 1977/78:90 om ändring i utlänningslagen(1954:193), m. m. Arbetsmark- nads 1977/78:97 om åtgärder for att bevara skrifteroch ljud-och Justitie bilduppiagningar 1977/78:104 med förslagom utvidgad rätt tillledighet för vård Arbetsmark- av barn,m. 1977/78:126 om ersättning för brottsskador Justitie 1977/78:142 om avbetalningsköp mellan näringsidkare Justitie 1977/78:144 med förslag till lag om ansvarighet iförsöksverk- Justitie samhet med närradio, m. m. 1977/78:156 med förslag till passlag Justitie 1977/78:159 om ändring i lagen (1966:413) om vapenfritjänst. m. m. 1977/78:175 med förslag tillhyresfbrhandlingslag m. m. Justitie 1977/78:178 med förslag till lagstiftning ommarknadsföring- Handels en av alkoholdrycker och tobaksvaror 1978/79:2 med förslag till lag om namn ochbild i reklam Justitie 1978/79:3 om internationellt samarbete rörande kriminal- Justitie vård i frihet 1978/79:9 med förslag tillfondkommissionslag, m. m. 1978/79:11 med förslag till ändring i delgivningslagen Justitie (1970:428), m. m. 1978/79:12 om underhåll till barn ochfrånskilda, m. m. Justitie 1978/79:28 med förslag till lag om betalningssäkring for Budget skatter, tullar och avgifter, m. m. 1978/79:38 om ändring i lagen (1970:989) ominförande av Bostads fastighetsbildningslagen 1978/79:62 om ändring i lagen (1974:203) omkriminalvård i Justitie anstalt, m. m. 1978/79:67 om förbud mot aga Justitie 1978/79:80 om godkännande av tilläggsprotokoll till den Justitie europeiskakonventionen om inbördes rättshjälp ibrottmål, m. m. KU 1978/79:30 72 Anteckningarom handläggningen av konkursärendet Delning av lagrådsremissen skedde den 12 september1978. Delningstiden gick ut . Förhandlingi förhandlingsrådet skedde (förhandl. formellt avslutad den 21september). Regeringsbeslut omlagrådsremiss togs . Enfärdig remiss förelåg med reciten i ombrutet korrektur ochdet övriga i datautskrift. Materialet översändes omkring tilllagrådet. förelåghela remissen i korrektur. Under föredragningen gjorde lagrådetåtskilliga påpekanden beträffande den lagtekniska utformningen. Departementetavsåg till en början att trycka lagrådsremissen , men sedanföredragningen pågått gjordes den bedömningen att tryckning borde skeförst sedan föredragningen avslutats. 1 samförstånd med lagrådet beslötdepartementet att beakta en stor del av lagrådets påpekanden i självalagrådsremissen. Deav lagrådets anmärkningar betingade justeringarna medförde - ehuru de somnämnts var av teknisk natur- behov av en ingående granskning av lagrådsremissensamt i anslutning därtill vissa omskrivningar av motiven. Arbetet med denslutliga utformningen av remissen var därför avslutat först i mitten avjanuari. I nytt korrektur förelåg remissen mot slutet av samma månad. Den 30januari erhöll lagrådet formella remisshandlingar. Den 30 och 31 januarigjordes en slutlig genomgång av lagrådsremissen med lagrådet. Lagrådetdaglecknade sitt yttrande . Trycklov på remissen meddelades kortdärefter. Tryckta ex. av remissen levererades . Den31 januari delades propositionen. Delningstiden gick ut den 7 februari.Förhandling i förhandlingsrådet ägde rum . Trycklov påpropositionen meddelades . Leverans till skedde den 28februari. KU 1978/79:30 73 De nuvarande reglerna för propositionsavlämnandetfinns i 3 kap. riksdagsordningen. Enligt 2 § skall regeringen senast den 10januari eller, om hinder möter till följd av inträffat regeringsskifte,möjligt därefter avlämna budgetproposition för del närmast följandebudgetåret. Kompletteringsproposition skall, om hinder inte möter, avlämnasföre utgången av april månad. Annan proposition angående anslag fördel närmastföljande budgetåret skall avlämnas , såvida regeringen intefinner att propositionens behandling kan uppskjutas till följande riksmöte.Enligt 3 § skall annan proposition än sådan som avses i 2 § avlämnas senast den31 mars om regeringen anser att propositionen bör behandlas under pågåenderiksmöte. De nu nämnda bestämmelserna gäller inte om budgetpropositionen medstöd av 2 § har avlämnats efter den 10januari,eller i fråga om propositionvarigenom regeringen enligt lag for prövning underställer en utfärdadförordning, eller om regeringen finner synneriiga skäl föreligga all avlämnapropositionen senare (4 §). Enligt 5 § bör regeringen avlämna sinapropositioner på sådana tider alt anhopning av arbete hos om möjligtförebyggs. Regeringen skall samråda med talmannen därom. Proposition kanavlämnas även när inte pågår. Enligt tilläggsbestämmelse 3.1.1avlämnas proposition genom all den ges in till kammarkansliet. Den anmäls avtalmannen vid sammanträde med kammaren efter det att den har delats ut tillriksdagens ledamöter. har utskottet granskatpropositionsavlämnandet till . Särskilda undersökningar har gjorts avspridning i avlämnandet av propositioner i helårsperspektiv men framför allt avspridningen under vårarna. Dessutom har man studerat hur regeringens planeringav propositionsavlämnandet har fallit ut, liksom omfattningen av försenadepropositioner och hur stora förseningarna har varit. Vidförra årets granskning (KU 1977/78:35 s. 11) konstaterade utskottet, all deotillfredsställande förhållanden rörande propositionsavlämnandet som utskottetunder flera påpekat fortfarande kvarstod. Utskottet anfördedärefter följande: Även om det skett förbättringar i vissa avseendenavlämnas fortfarande alltför många propositioner under vissa, kortatidsperioder , och ett inte obetydligt antal propositioner avlämnasefter att proposiiionstiderna gått ut. Vidare har utskottet kunnat konstateraalt det skett en kraftig ökning av antalet aviserade men ej avlämnadepropositioner . KU 1978/79:30 74 obetydligtantal propositioner avlämnades också ulan avisering i de propösitionsförteckningarsom lämnats av statsrådsberedningen. Det är för utskottet angeläget altframhålla alt propositionsförteckningarna blir så realistiska som möjligt,eftersom de i stor utsträckning kommer att styra riksdagsarbetets planering. Utredningenangående en allmän översyn av arbetsformer Frågan om propositionsavlämnandet har behandlats avarbelsformsutredningen i sin avlämnade slutrapport (Förs. 1978/79:15s. 11-12) som f. n. behandlas av utskottet. Utredningen understryker bl. a.vikten av alt insatser görs inom att bemästra problemet medanhopningen av propositioner till vissa tider. Utredningen har dock, trots deotillfredsställande förhållandena, inte ansett sig böra förorda någraändringar i riksdagsordningen beträffande propositionsavlämnandet. Som underiag för granskningen har framtagits ettstatistiskt material, motsvarande vad som skett . Itabell A redovisas antalet avlämnade propositioner samt spridningen ipropositionsavlämnandet . avlämnandes sammanlagt186 propositioner, ett antal som ligger strax över genomsnittet för åren1971-1978. 77 propositioner (41 96) avlämnades . Genomsnittet föråren 1971-1978 är 36 96. Ettmindre antal propositioner har inte behandlats de avlämnats.Åtta propositioner uppsköts /till 1978/riksmöteoch 19 propositioner som avlämnades behandlades inte färdigtunder hösten. Närdet gäller spridningen i propositionsavlämnandet kan konstaterasatt den tidigare starka koncentreringen under desenaste två åren har avtagit något till förmån dels för tidigare avlämnande,dels också för etl ökat antal avlämnande efter mitten av april. Fortfarandeblir dock en mycket sior mängd propositioner avlämnade och sistadagen av resp. propositionslider. Av tab. A framgår, att avpropositionerna avlämnades under och av resp.propositionstid. Dessa tal är de högsta som noterats . Under1978 har andelen propositioner som avlämnats efter propositionstidernas utgånguppgått till . Därmed har denna andel sedan år 1971minskat något. Här bör anmärkas, att 5 av 24 propositioner som avlämnades efterpropositionstidernas utgång uppsköts till 1978/. KU 1978/79:30 75 Tabell B innehåller uppgifter ompropositionsavlämnandet i förhållande tillstatsrådsberedningens förteckning . Tabellen visar att av deaviserade propositionerna ej avlämnades, avlämnades men efter angiventidpunkt och resten, dvs. ca 40 96, avlämnades före eller vid angiventidpunkt. Särskilt hög är andelen aviserade men ej avlämnade propositioner förbudgetdepartementets del. Mer än hälften av de på detta departementsförteckning upptagna propositionerna avlämnades ej. Antaletavlämnade propositioner som ej aviserats uppgick till 32, en ökning med 6 iförhällande till föregående år. För industridepartementets del kan noteras attantalet avlämnade propositioner som ej aviserats uppgick till 9, medan antaletavlämnade, aviserade propositioner, var 7. Proposiiionsförieckningenför lämnades , dvs. Den nyaregeringen lämnade ingen ny eller reviderad förteckning. Frånstatsrådsberedningen har inhämtats att den nya regeringen ansåg att höstensriksdagsarbete kunde planeras med utgångspunkt från den tidigare lämnadeförteckningen. Itabell C lämnas uppgifter om propositionsavlämnandet av motsvarandeslag som i tabell B. Av tabellen framgår, att av de aviseradepropositionerna ej avlämnades, avlämnades men efter angiven tidpunktoch resten () avlämnades före eller . Antalet avlämnadeproposilionersom ej aviserats uppgick till 16, en ökning med 4 från hösten1977, 1tabell D belyses förseningen i propositionsavlämnandet ,Den genomsnittliga förseningstiden i förhållande till de ursprungligen lämnadeförteckningarna var (vår -t- höst) , vilket innebär attden var högre än . En lika hög genomsnittlig förseningstidför aviserade och avlämnade propositioner, , har dockförekommit , nämligen , Höstensförseningssiffra, , är betydligt högre än . Vidstudiet av uppgifterna om förseningar i propositionsavlämnandet bör man kommaihåg att departementen ibland endast anger alt avlämnande kommer alt ske t, ex,under en viss månad, ej vid någon bestämd tidpunkt, har avlämnats 111propositioner. Av dessa avlämnades 13 januari-10 februari. Dennasiffra ligger något under genomsnittet , från ochmed t, o. m. den dag då anslagspropositioner skall avlämnas,vilken får anses vara med hänsyn till att inföllpå , uppgick antalet avlämnade propositioner till 44, Denna siffraligger betydligt KU 1978/79:30 76 övergenomsnittet vilket varit 24, Resterande propositioner, 54st,, avlämnades under återstoden av mars månad (inklusive måndagen den 2 aprileftersom även den för avlämnandet av andra propositioner änanslagsproposilioner, , inföll ). Antaletanslagspropositioner som avlämnats resp, (12/3)uppgick till 32 resp, 4. avlämnades 21 anslagspropositioner. Underåren 1971-1978 har i genomsnitt 21 anslagspropositioner avlämnats sista veckanoch sju . Efterpropositionstidens utgång (fram till och med ) har ytterligare sexanslagspropositioner avlämnats. Dessa sex är: 112 Regionalpolitik 30/3 128 Allmän folk-ochbostadsräkningar 1980 13/3 136 Trädgårdsnäring 23/3 162 SJukförsäknngsförmåner vid arbetsmarknadsutbildning och vissa vuxentstudier 20/3 167 Lån tillÄreprojektet 16/3 192 Finansiellt stödtill 30/3 Antalet andra propositioner än anslagspropositionersom avlämnades resp. (2/4) uppgick till 37 resp. 2.Den 30 mars avlämnades 25 propositioner av detta slag. hari genomsnitt 23 sådana propositioner avlämnats och åtta . Denpropositionsförteckning som överiämnades upptog för förstakvartalet 127 propositioner. Av dessa avlämnades 38 (30 96) före eller vidangiven tidpunkt och 42 () efter den angivna tidpunkten. 47 () hade ejavlämnats . Å andra sidan avlämnades under första kvartalet28 propositioner som ej aviserats i statsrådsberedningens förteckning. Dettautgör av sammanlagda antalet avlämnade propositioner. (75 a. D. ra O. -O > 3 Si ttJ O. a o. < o. -:t r-' oo' oo' ro Ti- ro O rsj r rsi 21 15,9 9 7,2 11 10,1