bet · G201JoU8 · 1978-12-31 00:00:00 — Med anknytning lill dåvarande jordbruksministerns nu återgivnauttalanden vill utskottet för sin del framhålla värdet av alt berördamyndigheter och organ fortlöpande uppmärksammar behovet av upplysning ochinformalion på här åsyfiade område. Med vad utskottet nu anfört bör riksdagenkunna anse motionen 1977/78:592 besvarad. 1 motionen 1977/78:784 anförs synpunkter på vissaturistarrangemang som görs av domänverkets dotterbolag (), Enligt motionärerna finns inslag i dessa arrangemang som inger orofrån miljö- och naturvårdssynpunkt. Som exempel anförs erbjudanden om resor medflyg, helikopter och skoter lill olika rekreationsområden m. m, i ijällväriden,däribland vissa nationalparker. Motionärerna anser det - med hänvisning bl, a,till de utredningar och överväganden som låg lill grund för terrängkör- JoU 1978/79:8 JO ningslagen- anmärkningsvärt atl ett statligt verk arrangerar resor av angivet slag. Utskottetvill erinra om all gällande bestämmelser på förevarande område, bl. a.terrängkörningslagen (1975:1313) och luftfartslagen (1957:297), gervederbörande myndigheter möjlighet atl införa restriktioner i fråga om skoterirafikresp. flygtrafik om det är påkallat av hänsyn till friluftsliv ellernaturskydd. För nationalparkernas del gäller dessutom att t. ex. landnings-ochöverflygningsförbud kan införas med stöd av nalionalparksreglemenlen. Somframgår av den föregående redogörelsen har regeringen med verkan fr. o. m. den1 beslutat begränsa skoierkörningen i tolv fjällområden omsammanlagt , från Långfjället-Rogen i söder lillTorneträsk-Råstojaure i norr. Vidare har i isamråd med tillsalt en fjällplaneringsgrupp som särskiltuppmärksammat problemen med flygverksamhet i fjällområdet. I en rapport medtiteln län Fjällområdet har angivit mål,riktlinjer och handlingsprogram rörande flygtrafiken inom länets fjällområden. Vadsärskilt beträffar de i motionen åsyfiade luristarrangemangen vill utskottetnämna alt det , enligt uppgifter från SVEREK, inteförekommer något erbjudande om skoterresor genom fjällvärld. Någonresa av det slaget kom f ö. aldrig lill stånd. När det gäller flygresorförsöker man från arrangörernas sida atl iaktta all den restriktivitet som ärpåkallad från nalurskyddssynpunkl. Utskottetdelar självfallet uppfattningen om del angelägna i atl fordonstrafik ochluftfart i fjällområdet bedrivs så att verksamheten i fråga vållar minstamöjliga olägenhet från miljö- och naturvårdssynpunkt. Med hänsyn till vadutredningen i ärendet gett vid handen synes motionen 1977/78:784 dock inlebehöva föranleda någon särskild åtgärd från sida. Med vad utskottetanfört bör motionen kunna anses besvarad. Vissanaturresursfrågor m. m. 1 molionen 1977/78:791, yrkandena 10-12, framförskrav på hushållning med våra begränsade naturresurser och på ett förstärktskydd av våtmarkerna. Vidare anförs synpunkter på hur institutetnaturvårdsområde bör utnyttjas. Enligl motionärerna bör regeringen bl. a. låtautreda behovet av en övergripande nalurresurslag med vars hjälp kraven påhushållning och omsorg med naturresurserna kan ställas. En plan över anspråkenpå och utnyttjandet av begränsade naturresurser bör vidare upprättas.Beträffande våtmarkerna framhålls bl. a. alt skyddet mot dikningsförelag igällande rättsregler, främst vallenlagen och naturvårdslagen, är otillräckligt.1 motionen beklagas vidare atl möjligheten all säkerställa mark genom allförklara ett område som nalurvårdsområde inte utnyttjats mer än som skett.Motionärerna föreslår att sådana föreskrifter omgående utfärdas alt del JoU 1978/79:8 11 klargörsför länsstyrelserna hur institutet naturvårdsområde lämpligen bör utnyttjas. Utskottet vill såvitt gäller skyddet för begränsadenaturresurser m. m. erinra om atl insikten om behovet av en förbättradhushållning med naturresurser kraftigt ökal såväl i somi andra länder. I vårt land har inom ramen för olika utredningar gjortsanalyser seklorsvis av lillgång och efterfrågan för olika slag av råvaror, t.ex. i skogsulredningen (Jo 1973:06) och mineralpolitiska utredningen (I1974:02). I samband med den regionalpoliliska planeringen och den fysiskariksplaneringen analyseras de geografiska konsekvenserna avsamhällsutvecklingen och lämnas underlag för statsmakternas beslul om vilkariktlinjer som bör gälla för befolkningens regionala fördelning resp.hushållningen med landets samlade mark- och vattenresurser. Genom denutvärdering av den fysiska riksplaneringens planeringsskede som f n. genomförserhålls en första översiktlig bild av vilka konsekvenser beträffande i förstahand markanvändning som den förväntade resp. planerade samhällsutvecklingen gerupphov till. Inom förbereds en ny rapport omhushållningen med landels mark- och vattenresurser vilken avses publicerasunder . Ytteriigare elt exempel på åtgärder syftande mera övergripande resursplanering utgör tillsättandet av en kommitté förvattenplanering (Jo 1977:06). det föregående redovisats har regeringen i början av detta år tillsatt enutredning angående riktlinjerna för den framtida naturresurs- och miljöpolitiken.I direktiven framhålls bl. a. atl samhällsutvecklingen måste ges en sådaninriktning atl den kan tillgodose kraven på en långsiktig hushållning mednaturresurserna och på en god miljö. En inledande uppgifi för kommittén bliratl studera vilka förändringar i fråga om utnyttjande av naturresurserna som enekologisk grundsyn kräver. I anslutning till den utvärdering av det hittillsvarandemiljövårdsarbetet som kommittén föreslås göra bör möjligheterna prövas altupprätta etl samlat program för framtida insatser när det gäller skyddet av denyttre miljön. Motbakgrund av den principiella syn pä inriktningen av naturresurs- och miljöpolitikensom kommit lill uttryck i direktiven förefaller del enligl utskottets meningnaturiigt alt tankegångar av det slag som framförts i motionen 791 i nuförevarande hänseende blir föremål för utredningens prövning. Utskottet finnerdärför för sin del lämpligt atl hos regeringen begär alt motionen1977/78:791, yrkandel 10, överiämnas till naturresurs- och miljökommittén. Vad beträffar bevarandet av våtmarkerna villutskottet erinra om alt under /77 i anslutning lill enmotion i ämnet uttalade sig för att en inventering av landets våtmarker skullekomma till stånd (JoU 1976/77:36, rskr 1976/77:337). Regeringen har medanledning härav uppdragit åt att genomföra enkartläggning av dessa marker. Kartläggningen avses bl. a. omfatta eninventering, ulvärde- JoU 1978/79:8 12 ringoch prioritering av våtmarkerna från naturvårdssynpunkt och med hänsyn tillintresset av en långsiktig hushållning med den naturresurs som våtmarkernautgör. Med hänsyn lill de motstående intressen som kan komma alt beröras iärendet avser vissa andra statliga myndigheter atl genomförainventeringar med avseende på våtmarkers utnyttjande för energiproduktion. Isamband härmed kommer olika intressen i fråga om våtmarker alt belysas såvittgäller jordbruk, skogsbruk, torvutvinning saml odling av snabbväxande skog ochbladvass för energiändamål. motionen 1977/78:791 anförts ger gällande rättsregler endast begränsademöjligheter alt hävda allmänna intressen vid prövningen av vissamarkavvaltningsföretag. I vattenlagsutredningens betänkande (SOU 1977:27) haremellertid framlagts förslag som syftar till en friare tillåtlighetsbedömningi fråga om vatienföretagels inverkan på skyddsvärda allmänna intressen. torde med möjligheten lill en friare tillållighetsbedömning än fn. hänsyn lättare kunna tas lill naturvårdskrav, t. ex. dem som gällers. k.vålmarker(s. 141). Av betydelse i sammanhanget är bl. a. också utredningensförslag om en något vidare förprövningsskyldighet för markavvatiningsföretag änsom gäller f n. Också i delta avseende hänvisar utredningen tillnaturvårdsintressen och ofta framförda kraven på skydd förvissa våtmarker (s. 322). Fråganom våtmarkernas bevarande kan självfallet också komma atl påverkas avöverväganden som görs inom den fysiska riksplaneringen och i den ovan nämndanaturresurs- och miljökommittén resp. kommittén för vattenplanering. Utskottetvill för sin del med skärpa understryka att man vid en samhällsutveckling somleder lill ett ökal utnyttjande av våtmarker för bl. a. energiproduktion måsteägna särskild uppmärksamhet ål möjligheterna alt hävda allmänna miljö- ochnalurvårdsinlressen. Med hänsyn härtill hälsar utskottet med tillfredsställelseden i olika sammanhang igångsatta inventerings- och utredningsverksamhetberörande våtmarksfrågor, vilken i korthet redovisats ovan. a. bör enliglutskottets mening vålmarksinventering och i anslutninghärtill påbörjade inventeringarav olika energikällor med anknytning tillvåtmarker kunna ge elt värdefullt underlag förde avvägningar av olikamotstående intressen som kan bli nödvändiga alt göra. Utskottet utgår sålundafrån atl riskerna för skador på miljön genom elt ökat utnyttjande av våtmarkerför olika ändamål liksom de positiva effekterna på lokalklimat och skogsbruk avdessas bevarande blir särskilt beaktade av regeringen i anslutning lillpågående eller kommande överväganden rörande den inventerings- ochutredningsverksamhet som har anknytning till vålmarksfrågor. I samband därmedsynes även böra prövas i vad mån de formella rättsreglerna på förevarandeområde ger utrymme för del förstärkta skydd av våtmarkerna som framstår somnödvändigt vid ett ökal ianspråktagande av dessa marker för t. ex. eltintensifierat skogsbruk eller utveckling av nya energiformer. Vad utskottet häranfört med anledning JoU 1978/79:8 13 avmolionen 1977/78:791, yrkande 11, bör som sin mening ge regeringenlill känna. Möjligheten alt säkerställa vissl markområde somnalurvårdsområde tillkom i samband med alt fattade beslut omvissa ändringar och tillägg i naturvårdslagen m. m. 1974:166, JoU1974:52, rskr 1974:405). Institutet nalurvårdsområde är närmast avsett förområden där mera begränsade åtgärderär tillräckliga föratt skydda eller vårdanaturmiljön. Vid jämförelse med naturreservat barden nya skyddsformen denfördelen att den i mindre grad inkräktar på förvaltningen av fastigheten.Inrättande av naturvårdsområde medför ingen rätt för markägaren alt fäersättning av det allmänna. Åtgärden skall genomföras i samråd mellan delallmänna och sakägarna. Utskottetvill erinra om atl det enligt beslut anförlrotts åt de nalurvårdandemyndigheterna att sköta den prakliska tillämpningen av nu åsyftadebestämmelser. Institutet naturvårdsområde är sålunda i första hand avsett altprövas av vederbörande länsstyrelse. Det förhållandel atl institutet hittillskommit till användning endast i mindre omfattning utgör enligl utskottetsmening inte anledning till någol rik:5dagsinitiativ i frågan. Den lid som dennya skyddsformen varit i kraft synes f. ö. vara för kort för att kunna ge annatän högst begränsade erfarenheter av densamma. Utskottet avstyrker i enlighetmed det anförda motionen 1977/78:791 i förevarande del. I motionen 1977/78:1612 erinras om de omfattandeinsatser samhället gjort för all uppmuntra lill slybekämpning och därmedbibehållandet av elt öppet landskap. Enligt motionären kvarstår dockfortfarande stora brister i angivet hänseende. Motionären pekar härvidlag pånågra faktorer som hindrarattden mekaniska slybekämpningen ytterligareutvidgas, nämligen den allmänna regeln att man inle fär avverka på annans marksamt frånvaron av krav på markägaren alt själv bekämpa sly, Enligl motionen ärdet angeläget alt dessa brister i lagstiftningen elimineras. Utskottetfår erinra om att ett liknande motionsyrkande behandlades av utskottet ibetänkandet 1976/77:20. Utskottet redogjorde därvid för de insatser på områdetsom gjorts från statsmakternas sida i form av bidragsgivning tilllandskapsvårdande åtgärder samt beredskapsarbeten. Vidare framhölls all denförändrade naturvårdslagstiftningen medfört nya skyddsformer och ökademöjligheter för samhället att säkerställa och utnyttja områden för natur- ochlandskapsvård, Enligl utskottets mening borde t, ex, institutetnalurvårdsområde kunna tjäna som etl instrument när det gällde åtgärder av imotionen åsyftat slag. Mot bakgrund av de åtgärder som vidtagits och denuppmärksamhet hithörande spörsmål var föremål för på olika håll fann utskottetinte skäl föreslå någon särskild åtgärd från JoU 1978/79:8 14 sidamed anledning av motionen i fråga. Ianslutning lill nu förevarande motion kan utskottet för sin del ånyo vitsordadel angelägna i all effektiva åtgärder vidtas i syfte att bibehålla ett öppetlandskap. Slybekämpning och andra landskapsvårdande åtgärder fyller härvidlagen viktig uppgift. Av särskild betydelse är givelvis den verksamhet som ägerrum till gagn för naturvårdens intressen inom ramen för elt aktivt jord- ochskogsbruk. Dock kan i sammanhanget finnas anledning påpeka alt röjning av slyinle undantagslöst är till fördel för landskapsvården på med hänsynlill atl vissa berörda växter kan ha en kvävesamlande effekt eller motverkaerosion i vattendrag. Närdel gäller möjligheterna atl vidta åtgärder på annans mark vill utskottetframhålla atl konflikter med markägare i samband med slyröjning, enligt uppgififrån , är myckel sällsynta. I vart fall kan problemen inteanses vara av den storleksordningen att särskilda åtgärder från statsmakternassida är påkallade. 1 sammanhanget vill utskottet erinra om all 1974 årsjordförvärvsulredning lagt fram förslag lill en ny jordhävdslag, benämnd lag omskötsel av jordbruksmark. Enligt förslaget skall myndighet kunna åläggamarkägare m. fi. alt vidta åtgärder för iståndsältande av mark som är lämpligför jordbruksproduktion. Sådanl åläggande torde kunna avse bl. a. slybekämpning.När del gäller skogsmark har skogsulredning lagt fram förslag som bl.a. innebär vidgade möjligheter för skogsvårdsmyndighei att ge föreskrifter omröjning m. m. Medhänsyn till det anförda finner utskottet att motionen 1977/78:1612 inlepåkallar någon särskild åtgärd från sida. 1. beträffande informalion omallemansrätten anser molionen 1977/78:592 besvarad med vad utskollel anfört, 2. beträffande fordonstrafik m. m.i fjällvärlden anser motionen 1977/78:784 besvarad med vad utskottet anfört, 3. beträffande hushållningen mednaturresurser m. m. som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om överiämnande av molionen 1977/78:791, yrkande 10, lill naturresurs-och miljökommittén, 4. beträffande skyddet avvåtmarkerna som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört medanledning av molionen 1977/78:791, yrkande 11, 5. beträffande institutetnalurvårdsområde avslår molionen 1977/ 78:791, yrkande 12, 6. beträffande slybekämpninglämnar motionen 1977/78:1612 utan åtgärd. JoU 1978/79:8 15 Aärvorawc/e. 'EinarLarsson (c), (), (), (),(), i (), (), MärtaFredrikson (c), (), (). (), RuneJohnsson i (c), (), i (s) ochWivi-Anne Radesjö (s). beträffandeinstitutet naturvårdsområde, m, m. av , , , , , i och Wivi-AnneRadesjö (samtliga s) som anser atl dels den del av utskottets yttrande på s. 13 sombörjar med "Utskottet vill" och slutar med "förevarandedel" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar den i molionen 1977/78:791 framförda uppfattningen om det beklagliga iatl institutet nalurvårdsområde inle kommit till användning i störreutsträckning än som skett. Behovet av att säkerställa mark för sådanaangelägnaändamålsomt. ex. rekreation, vetenskap och kulturär stort. mening torde det i många fall vara möjligt all utnyttja ettmarkområde för bl. a. rekreation eller för åtgärder i landskapsvårdande syfteutan atl pågående markanvändning, t. ex. inom ramen för ett normalt jord-ellerskogsbruk, hindras. I sådana fall bör institutet nalurvårdsområde användas.Genom elt ökat utnyttjande av nämnda skyddsform kan, som utskottet anför i delföljande, ges möjligheter till en intensifierad landskapsvård,innefattande bl. a. slybekämipning. Utskottet vill mot angivna bakgrundunderstryka del angelägna i att åtgärder vidtas i syfte atl främja ett ökatanvändande av institutet naturvårdsområde i enlighet med de tankegångar som lågtill grund för beslul om införande av nämnda skyddsform. dels den del av utskottets yttrande på s. 14 sombörjar med "I anslutning" och slutar med "sida"bort ha följande lydelse: Utskottetvill för sin del understryka det angelägna i all slybekämpning och andralandskapsvårdande åtgärder kan utföras på etl effektivt sätt i syfte attbibehålla etl öppet landskap. Som i molionen 1977/78:1612 påpekas kan det mednuvarande lagstifining uppstå problem i fråga om del praktiska genomförandet avlandskapsvårdande insatser. Sålunda kan del t. ex. JoU 1978/79:8 16 förekommaatt en från naturvårdssynpunkt önskvärd siktröjning på markområden mellan särskiltanordnade rastplatser vid allmän väg och vissa sjöar eller vattendrag blirofullständigt genomförd genom att någon eller några av de berörda markägarnainte ger tillstånd till att röjningen utförs. Enligt utskottets mening böråtgärder för etl ökal utnyttjande av den nya skyddsformen naturvårdsområdeockså kunna innefatta den typ av slybekämpning som avses i motionen1977/78:1612. Utskottet föreslår alt som sin mening ger regeringentill känna vad utskollel härvidlag anfört. delsutskottets hemställan under 5 och 6 bort ha följande lydelse: 5. beträffande institutet nalurvårdsområde m. m.som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört med anledning avmotionerna 1977/78:791, yrkande 12, och 1977/78:1612. GOTAB 58777 Slockholm 1978