bet · G201TU20 · 1978-12-31 00:00:00 — Detta förslag baseras enligtutredningen på del faktum att den svenska sjömansskatten framstår som eltväsentligt handikapp i konkurrenshänseende vid en internationell jämförelse.Detta gällde särskilt i förhållande lill länderna med bekvämlighetsfiagg menäven till vissa traditionella sjöfartsländer som t. ex. Storbritannien.Åtgärder med betydelse försvensk sjöfarts konkurtensförmåga kunde därför inteundgå att gälla sjömansskatteuttagei. Utredningen föreslog sålunda att redareskulle erhålla driflbidrag med belopp motsvarande en lämpligt anpassad andel avden sjömansskatt som innehållits underår 1980. Föratt ge önskvärd effekt tordeenligt utredningen krävas ett stöd i storleksordningen 100 milj. kr., dvs. entredjedel av den nuvarande totala årliga sjömansskatten. Beiräffandedelta förslag förklarar föredraganden att förslaget, på den korta tid som harstått till buds, inte har kunnat prövas så ingående i som ärnödvändigt. Även om förslaget av utredningen har betecknats som kortsiktigtmåste det enligt föredraganden ses i elt vidare sjöfartspolitiskt sammanhang. Utskottetanser sig nu sakna anledning att gå närmare in på det berördautredningsförslaget. Det bör dock framhållas att detta hade ett annat syfte änmotionärernas förslag, nämligen att genom att minska kostnaderna för svenskaredare skapa en gynnsammare konkurrenssituation för den svenska sjöfarten.Visseriigen skulle enligt motionen det föreslagna struklurbolaget kunna gå inmed temporära finansiella insatser och för del ändamålet tillföras 25 milj. kr.Dessa insatser skulle emellertid sättas in för att undvika panikförsäljningarav fartyg, inte föratt åstadkomma en generell sänkning av kostnadsläget försvensk rederinäring. Det är enligt utskottets uppfattning i framför alltsistnämnda hänseende som branschen är i behov av stödåtgärder. Motionärernasförslag om temporära finansiella insatser synes inte ägnat att tillgodose dettabehov. Utskottet anser vidare, under hänvisning till det nu anförda och lillutskottets ställningstagande i fråga om statliga kreditgarantier, attytterligare kreditgarantier f n. inte kan anses erforderliga. Vadslutligen angår frågan om behovet av atl samordna sjöfarts- och varvspolitikenkan konstaleras att föredraganden framhållit att frågan ytterligarebör belysas i sjöfartspolitiska utredningens fortsalla arbete. Vidare hänvisastill den översyn av hanteringsordningen beträffande bl. a. de statligakreditgarantierna som sker genom en särskilt tillkallad utredare. I direktivenfördenna ulredning(Dir 1979:12)erinras om de olikastödformer som finnsför att underlätta de svenska varvens och rederiernas verksamhet. Vidareframhålls alt behovet av ett sakkunnigt organ för att bedöma statens risker harblivit väsentligt större till följd av att svårigheterna för berörda branscherökat och att statens risker inom de skilda stödformerna därigenom blivitstörre. Erfarenheterna av de gångna årens verksamhet sägs ge vid handen att detkrävs snara beslut i stödfrågorna. Därvid hänvisas till att näringsutskoitet isitt betänkande NU 1978/79:17, s. 42, uttalat sig för alt möjligheterna av altförkorta handläggningstiderna övervägs. Mot bakgrund av bl. a. detta uttalandebör enligt direktiven handläggningen av ärenden om statligt stöd lill varv ochrederier allsidigt belysas. Utredaren bör föreslå åtgärder för att förkortahandläggningstiderna saml förbättra och förenkla hanleringsordningen ävensomöverväga var beslutanderätten i stödfrågorna skall läggas i fortsättningen. Avdet senast anförda torde framgå alt en särskild utredare tillkallats förattöverväga just de frågor som i motionen sägs motivera inrättandet av ettstruklurbolag. Utskottet kan ej se någon anledning att på säu föreslagits imotionen föregripa resultatet av den särskilt förordnade utredarens uppdrag.Utskottet vill härutöver peka på risken med att tillskapa ett strukturbolag iden form motionärerna förordat. Genom en sådan ordning kan intentionerna bakomdet berörda utredningsuppdraget, dvs. att åstadkomma förenkladehandläggningsrutiner och att förkorta handläggningstiderna, komma attmotverkas. Under hänvisning lill detanförda avstyrker utskotlet motionen i fråga. Utskottet vill avslutningsvis åter betona vikten avau de tidsplaner som angivits i propositionen för arbetet inomsjöfartspolitiska utredningen och regeringens förslag med anledning däravverkligen följs. Även om de i propositionen föreslagna åtgärderna lordetillgodose branschens mest akuta behov måste förslag till ett långsiktigtsjöfartspolitiskt program presenteras så snart som över huvud taget är möjligt.Ett sådant program utgör en nödvändig grund för samhällets strävan attåstadkomma en konkurrenskraftig svensk sjöfartsnäring. 1. att med bifall till propositionen1978/79:116 och med avslag på motionen 1978/79:2285, yrkandet 1, antar inomkommunikationsdepartementet upprättat förslag lill lag om fortsattgiltighet av lagen (1977:494) om tillstånd till överlåtelse av fartyg, 2. att med bifall tillpropositionen 1978/79:116 och med avslag på motionen 1978/79:2285, yrkandena 2och 3, bemyndigar fullmäktige i att den I juli1979-den 30 juni 1980 ikläda staten kreditgarantier lill svenskt rederiföretagtill högst det belopp som står kvar av del garantibelopp om , som beslöts av med anledning av förslag i propositionen1976/ 77:146, 3. alt till Bidrag tillvissa resor av sjöfolk - utöver vad tidigare beviljat (prop.1978/79:100, /79:11, rskr 1978/79:247) - för /80 undersjätte huvudtiteln anvisar ell anslag av , 4. alt till Statenslånefond för den mindre skeppsfarten -med ändring av tidigare beslut(prop. 1978/79:100, /79:12, rskr 1978/79:191) - för /80under statens utlåningsfonder anvisar ett investeringsanslag av , a. avslårmotionen 1978/79:1423 om den framtida bemanning en på isbrytare och sjömätningsfartyg, b. avslårmotionen 1978/79:1949, yrkandet 1, om civil beman ning på isbrytar- och sjömätningsfartyg, 6. alt riksdagenavslår motionen 1978/79:2284. Närvarande:Sven (). (), (), (), (), (), (), BertilZachrisson (s), i (c),(), (), i (s), (), () ochTorsten Stridsman (c). 1.under avsnittet Bemanning av Isbrytare och sjömätningsfartyg av ,,, , , i (samtliga s) som anser atl dels del stycke i utskottets yttrande på s. 8 sombörjar med "Även utskottet" och slutar med "ifrågavarandemotionsyrkandena" bort ha följande lydelse: vill understryka det angelägna i att ett definitivt ställningstagandei berörda frågor sker möjligt. Utskotlet förutsätier därför all denkomplettering i ärendet som erfordras utförs skyndsamt och att förslag ibemanningsfrågan läggs fram till behandling av nästkommande . Isbrytningensker för att bistå handelsjöfarten under vintersjöfarl vid issvårigheler.Sjömätningen sker för att ge undertag för tillförtitliga sjökort i avsikt altfrämja sjösäkerheten. Båda dessa uppgifter är alltså i huvudsak lill för alttjäna civila ändamål och syften. Intei något annat land i världen handhas isbrytningen av militär personal.Sjökarteframslällningen av vattenområden motsvaras av kartframställningen avlandområden. Den senare utförs i av personal som är civil och intemilitär. Denutbildning som värnpliktiga flr ombord i isbrytare och sjömätningsfartyg är eji överensstämmelse med värnpliktslagen som motiverar allmän värnplikt. Denmilitära bemanningsformen med dess ideliga skiftningar av personal och månganybörjare försämrar effektiviteten i fartygens utnyttjande. Möjlighet altaffärsmässigt utnyttja fartygen under icke-säsong föreligger ej med nuvarandemilitära bemanning. Tidigarehar ändringar av bemanningsformen skjulils upp främst på grund av brist påpersonal av olika kategorier. Ett sådant förhållande råder ej längre. Genom attden svenska handelsflottan minskals till hälften hararbetslösheten bland svenskt sjöfolk stigit mycket kraftigt. Delta gäller allaslag av personalkategorier ombord i fartygen och även rederipersonal. Vid enövergång lill civil bemanning skulle ca 700 arbetstillfällen kunna beredasolika kategorier av personal. Detta förhållande flr anses vara av utomordentligvikt. Civil bemanning ger möjlighet för kvinnor att fl arbete inom denna del avsvensk sjöfart. Av Sjöfolksförbundets medlemmar är kvinnor. Sjöfartsverketshär berörda fartyg uppfyller ej de krav som ställer på civilafartyg vad gäller exempelvis arbets- och bostadsmiljö. Det har framhållits attdelta skulle utgöra hinder för civil bemanning. Utskottet vill för sin del medanledning därav framhålla atl de svenska varven, både små och stora, är i ellakut behov av sysselsältningsobjekt. Del vore därför ett lämpligt tillfälle attbygga om fartyg så att de uppfyller vedertagna lagliga ochfackliga krav. Utskottet vill i detta sammanhang hänvisa til) sitt uttalande ifrågan i det av godkända betänkandet /79:12 s.18. Utskottetanser vid en sammantagen bedömning av det anförda starka skäl tala fören ändradbemanningsform för isbrytare och sjömätningsfartyg. Vad utskottet sålundaanfört med anledning av motionerna 1978/79:1423 och 1978/79:1949, yrkandet 1,bör av ges regeringen till känna. delsutskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse: 5. atl med anledning av motionerna1978/79:1423 och 1978/79:1949, yrkandet 1, som sin mening ger regeringen till känna vad utskotlet anfört om bemanningen av isbrytare och sjömätningsfartyg, 2.under avsnittet Förslagom inrättande av ett strukturbolagav ,, , , , i (samtliga s) som anser att utskotlet bort tillstyrkamotionen 1978/79:2284 och att därför c/e/s det avsnitt i ulskollets yttrande som på s. 9börjar med "Utskottet vill" och på s. 11 slutar med "ifråga," bort ha följande lydelse: Utskottetvill till en början kraftigt understryka vad motionärerna anfört: den svenskasjöfarten befinner sig i en kris och är i ett akut behov av samhälletsstödåtgärder. För det anförda talar med all tydlighet sjöfartspolitiskautredningens förslag om ett tillfälligt driftbidrag till sjöfartsnäringen. Motbakgrund härav och av den oro utskottet känner inför den fortsatta utvecklingenpå sjöfartens område i är det nödvändigt med snabba insatser frånsamhällets sida för att förbättra svensk sjöfartsnärings konkurrensförmåga ochför att stimulera den omvittnat svaga investeringsviljan. Starka skäl talar föratt staten tar initiativ för att stödja en effektiv struklurulveckling pårederiområdet. Sådana insalserbörske inom ramen för en långsiktig ochplanmässig näringspolitik. Imotionen har framhållits alt sjöfartspolitiska utredningens förslag om etttillfälligt driftbidrag har en alltfcJr uttalad generell karaktär. Utskottetdelar denna uppfattning. Utskottet anser att de i motionen angivna förslagen påett bättre sätt tillgodoser branschens behov. som man skapar enmöjlighet att möta de omedelbara behoven läggs en grund för en fortsattutveckling av den svenska sjöfarten. Det föreslagna strukturbolaget synes välägnat all i samarbete med branschens parter åstadkomma en nödvändigstrukturutveckling för svensk sjöfart. Det är också enligt utskottet av stortvärde atl bolaget ges möjligheter att gå in med finansiella insatser för atlförhindra kortsiktiga utförsäljningar av fartyg. Under hänvisning till detanförda tillstyrker utskottet motionen 1978/79:2284. delsutskottels hemställan under 6 bort ha följande lydelse: 6. att riksdagenmed bifall till motionen 1978/79:2284 a. beslutarinrätta eU strukturbolag för sjöfartsnäringen med de uppgifter som angivits i motionen, b. tillTeckning av aktier i ett strukturbolag för sjöfartsnäringen () på tilläggsbudget III till statsbudgeten för /79 anvisar ett investerings- anslag av . c. tillBidrag till ett strukturbolag för sjöfarisnäringen () på tilläggsbudget III till statsbudgeten för /79 anvisar ett reservations anslag av , d. bemyndigarfullmäktige i att för struktur- bolagets räkning 30 juni 1980 ikläda staten garantier till svenska rederier till ett sammanlagt belopp av .