bet · G201JoU20 · 1978-12-31 00:00:00 — attriksdagen till Program för övervakning av miljökvalitet för budgetåret1979/80 anvisar ett reservationsanslag av 5 200 000 Stöd till avfallsbehandiing m. m. Regeringen har underpunkten H 14 (s. 127129) föreslagit att tiU Stöd till avfallsbehandlingm. m. för /80 anvisa ett reservationsanslag av . I motionen 1978/79: 1967 avThorbjörn m. fl. (c) hemställs, såvitt nu är i fråga (yrkande 4), attriksdagen beslutar att till stöd till avfallsbehandling (H14) för budgetåret1979/80 anvisa ett med . I propositionen under denna punktframlagt förslag innebär att anslaget jämfört med innevarande budgetår räknasupp med 25 milj. kr, till 59 milj. kr. Enligt föredraganden är det angelägetatt ökade insatser görs för att förbättra avfallshanteringen. Därvid böreftersträvas metoder, som gör det möjligt alt ta till vara och återvinna detillgångar och resurser som finns i avfallet. Det är också nödvändigt attbehandlingen av hushållsavfall sker på ett sådant sätt atl miljömässiga ölägenheterundviks. De statliga bidragen för att stimulera en utveckling mot effektivaremetoder atl ta hand om hushållsavfallet bör därför ökas. Bidrag från dettaanslag bör i princip inte utgå till förbränningsanläggningar förhushållsavfall. Regeringens förslag innebär i dagens statsfinansiellasituation en klar markering av den vikt man lägger på förevarande bidragsverksamhet.Utskottet har för sin del inte någon invändning mot den i propositionen gjordabedömningen härvidlag och tillstyrker därför alt anslaget för nästa budgetårberäknas till 59 milj. kr. I molionen 1978/ 79: 1967 framfört yrkande omhöjning av förevarande anslag med ytterligare 50 milj. kr. alt med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motionen 1978/79: 1967, yrkandet 4, tillStöd för avfallsbehandling m.m. för /80 anvisar ett reservationsanslagav . JoU 1978/79: 20 56 52.Bidrag till kalkning av sjöar och vattendrag. Regeringen har under punkten H 15(s. 129130) föreslagit att till Bidrag tUl kalkning av sjöar ochvattendrag för /80 anvisa ett reservationsanslag av 10 000000kr. I motionen 1978/79: 1967 av m.fl.(c) hemställs, såvitt nu är i fråga (yrkande 5), att beslutar atttill bidrag till kalkning av sjöar och vattendrag (H 15) för /80anvisa ett med . I motionen 1978/79: 1973 av och (båda vpk) föreslås att beslutar att hos regeringen hemställa om att särskilda medel anslås för bekämpande av sjöarnas försurping i i enlighet med vad som anförts i motionen. I motionen 1978/79: 1991 av ochOlle (båda c) hemställs att beslutar 1. att till Bidrag tillkalkning av sjöar och vattendrag för /80 anvisa ett med 10 milj.kr. till 20 milj. kr. förhöjt reservationsanslag 2. att godkänna vad i motionenanförts angående möjligheten att ge vissa kommuner bidrag tUl angelägnaförsöksprojekt. beslut med anledning av prop. 1976/77: 3om åtgärder för att motverka negativa effekter av svavelutsläpp innebar bl. a.att en försöksverksamhet med kalkning av sjöar och vattendrag skulle påbörjas.Försöksverksamheten förutsattes pågå . Det sammanlagdaanslagsbehovet beräknades lill 50 milj. kr. Under budgetåren1976/771978/79 har sålunda den årliga anslagstilldelningen varit 10 milj. kr.för ändamålet. Regeringens förslag innebär att anslaget för nästa budgetår iavvaktan på en utvärdering av hittillsvarande kalkningsförsök förs upp medoförändrat belopp av 10 milj. kr. Somäven anförs i propositionen har krav på ökade insatser för kalkning i olikasammanhang rests. Utskottet delar dock regeringens uppfattning altutvärderingen av försöksverksamheten bör avvaktas innan man tar slutligställning till dessa krav. Såsom föredraganden anfört är det emellertidangeläget alt nämnda utvärdering görs . Utskottetbiträder i enlighet med det anförda regeringens förslag att 10 milj. kr. förnästa budgetår anvisas för ifrågavarande försöksverksam- JoU1978/79: 20 57 I motionerna 1967 och 1991 i förevarande delarframförda yrkanden om en anslagsökning rned 10 milj. kr. I motionen 1973 föreslås att särskilda medel anslås förbekämpande av sjöarnas försurning i . Motionärerna framhåller attnämnda område hör lill det mest utsatta i landet i nu förevarande avseende. Utskottet är i och för sig införstått med allvaret i deförhållanden som motionärerna beskriver. Den försöksverksamhet som i detföregående berörts är också betingad av önskemålen att möjligt kommatill rätta med hithörande problem. E>et bör framhållas att ett viktigt syftemed försöksverksamheten är att öka kunskaperna om de ekologiska effekterna avkalkning. Det är därför angeläget att varje kalkningsföretag planeras omsorgsfulltliksom att en noggrann utvärdering kommer till slånd. Vid bidragsgivningen börvidare hänsyn tas tiU den betydelse vattenområdet i fråga har såväl för fisketsom från naturvårds och rekreationssynpunkter. Fråga om bidrag prövas av efter samrådmed bl. Styrelsen kan bevilja bidrag med högst 75 %av godkänd kostnad för kalkningsföretaget. Anser styrelsen alt bidrag bör utgåmed högre bidragsprocent, t. ex. när det gäller kalkning av sjöar el-' lervattendrag av riksintresse, lämnas ärendet till regeringen för avgörande. Detankommer på regeringen eller efter regeringens bemyndigande fiskeristyrelsenatt meddela närmare föreskrifter för bidragsgivningen. Mot bakgrund av vad nu anförts finner utskottet motionen1973 inte böra föranleda någon åtgärd. Av redogörelsen för bidragsreglernatorde också framgå att någon åtgärd från sida med anledning avyrkandet 2 i motionen 1991 inte heller är påkallad. Utskottet hemställer därför attriksdagen 1. med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motionerna 1978/79: 1967, yrkandet 5,och 1978/79: 1991, yrkandet 1, till Bidrag till kalkning av sjöar ochvattendrag för /80 anvisar ett reservationsanslag av 10 000 000kr., 2. lämnar motionen1978/79: 1973 utan åtgärd, 3. lämnar motionen1978/79: 1991, yrkandet 2, utan åtgärd. Ersättning för vissa skador av rovdjur, m. m. ochBidrag till miljöfond. Utskottet tillstyrker regeringensförslag under punkterna H 16H 17 (s. 130132) och hemstäUer att rUvSdagen /80 anvisar 1. till Ersättningför vissa skador av rovdjur, m. m. ett förslagsanslag av , 2. till Bidragtill miljöfond ett förslagsanslag av . JoU1978/79: 20 58 Servitutsnämnder, m. m. Utskottet tUlstyrker regeringens förslag under punkten J 1 (s. 140) och hemställer att tillServitutsnämnder, m. m. för /80 anvisar ett förslagsanslag av . Bidrag vid förlust på grund av naturkatastrof m. m.Regeringen har under punkten J 2 (s. 140) föreslagit att till Bidragvid förlust på grund av naturkatastrof m. m. för /80 anvisa ettreservationsanslag av . I motionen 1978/79: 1443 av KarinFlodström m. fl. (s) hemställs att hos regeringen begär förslag tUländring av gällande regler beträffande ersättning vid naturkatastrofer. I motionen 1978/79: 1995 av PerStjernslröm (c) hemställs att hos regeringen begär förslag tilländrade regler i enlighet med vad som i motionen anförts. Från delta anslag bestridskostnaderna för bidrag såsom ersättning för förluster på grund avnaturkatastrof. Medlen utbetalas av kammarkollegiet som får disponera dem ienlighet med föreskrifter som regeringen meddelar i varje särskilt fall. Förbidragsgivningen frän anslaget gäller vissa principer som godkänts av 1960 och1967 års riksdagar (prop. 1960: 2, SU 1960: 17, rskr 1960: 59; prop. 1967: 105,JoU 1967: 16, rskr 1967: 174). En redogörelse för sagda principer och förhittillsvarande tillämpning av desamma lämnade utskottet vid förra årets budgetbehandling(JoU 1977/78: 12, p. 1 motionerna 1443 och 1995 föreslås att hosregeringen begär förslag till ändring i gällande regler beträffande ersättningvid naturkatastrofer. Enligt den förstnämnda motionen bör samma principer rådaför såväl privata fastigheter som exempelvis kommunala bostads-fastigheter ifråga om möjligheter till ersättning vid t. ex. översväm-ningskatastrofer. Imotionen 1995 påtalas alt olika principer legat till grund för regeringens besluti samband med prövning av frågor om ersättning av statsmedel till följd avskador som inträffade i samband med Tuvekatastrofen och skador som i dtmotsvarande fall drabbat en enskild. Utskottet anförde atl det med hänsyn till destarkt skiftande omständigheter som kan ligga till grund för bidragsanspråkfrån anslaget är värt all framhålla atl gällande principiella riktlinjer natur- JoU 1978/79: 20 59 ligtvisinte kan täcka alla upptänkliga fall. Med utgångspunkt i den allmänt gällandegrundsatsen för ifrågavarande stöd att den skadelidande skall vara i påtagligtbehov av ekonomisk hjälp har det ansetts naturligt att regeringen skall ha enviss frihet vid sin bedömning i det enskilda fallet. Det har i praxis ocksåförekommit att regeringen i särskilt ömmande fall ansett sig böra medge attstörre bidrag beviljas än vad en strikt bokstavlig tillämpning av principernaskulle föranleda. Mot detta har inte haft något att erinra. framhöll är det ofrånkomligt att fall kan uppkomma dåersättningsanspråk enligt godtagna principer inte kan tiUgodoses medmedel från naturkatastrofanslaget. Detta har sålunda varit fallet vid vissastörre katastrofer, bl. a. översvämningarna i i ochi . I dessa faU har medel stälUs tiU resp.länsstyrelsers förfogande ur anslaget Oförutsedda utgifter, varvid en friarebedömning av ersättningsanspråken kunnat ske än vad principerna förnaturkatastrofanslaget medger. AnslagetOförutsedda utgifter är i statsbudgeten uppfört vid sidan avdepartementshuvudtitlarna såsom ett komplement till de beiedskaps-budgetar försärskilda ändamål som åriigen antas av . Anslaget är avsett förtäckande av utgiftsbehov som vid statsbudgetens fastställande inte kanöverblickas. Anslaget får i princip disponeras endast för utgifter som är avså brådskande art att re.sp. ärenden inte hinner underställas och sominte lämpligen kan bestridas av andra medel som står till regeringensförfogande. Ianslutning tUl en väckt motion i ämnet uttalade utskottet att detmed hänsyn liil karaktären av anslaget Oförutsedda utgifter framstod naturligtatt regeringen måste ges högre grad av handlingsfrihet när det gälldedispositionen av medel från detsamma. Utskottet utgick dock från att regeringensträvade efter att behandla uppkommande ersättningsanspråk i samband medskador av nu ifrågavarande typ på så långt möjligt likartat sätt. Hithörandefrågor har \aritföremål för ytterligare övervägandeninom , bl. a. med anledning av Tuvekatastrofen. harockså tillsatts en särskild utredning som bl. a. skall se över deersättningsfrågor som kan uppkomma som följd av naturkatastrofer eller liknandehändelser. Medvad utskottet här anfört får motionerna 1443 och 1995 anses besvarade. Utskottet, som tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning xmder punkten,hemställer att 1. anser motionerna 1978/79: 1443 och 1978/79: 1995besvarade med vad utskottet anfört om viss översyn av reglerna för ersättningpå grund av naturkatastrof, m. m.. JoU1978/79: 20 60 2. till Bidrag vid förlust på grundav naturkatastrof in. för /80 anvisar ett reservationsanslag av . Bidrag till vissa internationella organisationer m. m.och Ersättningar för vissa besiktningar och syneförrättningar. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkterna J3J4 (s. 141-142) och hemställer attriksdagen för /80 anvisar 1. till Bidrag till vissa,internationella organisationer m. m. ett förslagsanslag av , 2. till Ersättningar förvissa besiktningar och syneförrättningar ett förslagsanslag av . Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkten II: 15 (s. 143145) och hemställer 1. bemyndigarregeringen att besluta om byggnadsarbeten vid m.m. inom de kostnadsramar som förordats i propositionen, 2. tillByggnadsarbeten vid m. m. för /80anvisar ett investeringsanslag av . Regeringen har under punkten IV: 8 (s. 146) föreslagit att tUl FiskerUånefonden för /80 anvisa ett investeringsanslag av . I motionen 1978/79: 983 av FlansGustafsson m. fl. (s) hemställs, såvitt nu är i fråga (yrkande 1), attriksdagen måtte besluta som sin mening ge regeringen till känna atterfarenheterna ay den hittillsvarande tUlämpningen av fiskerilånen utvärderasoch att erforderliga resurser kan ställas till förfogande samt attBlekingefiskarena får en successivt ökande andel av resurserna motsvarande enförväntad ökning av Östersjöfisket. beslut om nyariktlinjer för fiskeripolitiken, m.m. (prop. 1977/78:112, JoU 1977/78:23, rskr1977/78:272) inne- JoU 1978/79: 20 61 a. en utbyggnad av användningsområdet för de statliga fiskerilånen. Motbakgrund särskilt av behovet av en successiv förnyelse av fiskeflottan höjdesbl. a. länens maximibelopp väsentligt. höjdes låneramen förinnevarande budgetår från tidigare 9 milj. kr. Iförevarande proposition framlagt förslag innebär alt låneramen bör varaoförändrat 25 milj. kr. och att fonden för nästa budgetår bör tillföras 17milj. Utskottet tUlstyrker regeringens förslag. Imotionen 983 anförs att hittillsvarande erfarenheter av de nya lånemöjhgheternainte motsvarat förväntningarna. Enligt motionärernas mening krävs en avsevärdhöjning av låneramen för fiskerilånen, så att fiskarenas egna insatser kanbegränsas. En fördubbling av låneramen torde vara nödvändig för attmålsättningen om en modern fiskeflotta i skall kunna uppnås inom dennärmaste tioårsperioden. Motionärerna hemställer att beslutar attsom sin mening ge regeringen till känna att erfarenheterna av denhittillsvarande tillämpningen av fiskerilånen utvärderas och att erforderligaresurser kan stäUas till förfogande samt att Blekingefiskarna får en successivtökande andel av resurserna motsvarande en förväntad ökning av Östersjöfisket. Utskottetvill framhålla att fråga om stöd i form av fiskerilån enligt bestämmelserna iförordningen (1978: 516) om statligt stöd till fiskets, rationalisering m. m.prövas av . Enligt vad utskottet erfarit har styrelsen föravsikt att göra en utvärdering av erfarenheterna från hittillsvarandetillämpning ay ifrågavarande låneform. Under angivna förhållanden anser sigutskottet inte böra påfordra någon särskild åtgärd rned anledningav motionen 983 i nu förevarande del. 1. till Fiskerilånefonden /80 anvisar ett investeringsanslag av , 2. lämnar motionen 1978/79: 983,yrkandet 1, ulan åtgärd. Lånefondentill främjande av beredning och avsättning av fisk m. m. Utskottet tUlstyrkerregeringens förslag under punkten IV: 9 (s.. 146) och hemställer att till Lånefonden till främjande avberedning och avsättning av fisk m. m. för /80 anvisar ett investeringsanslagav . Lånefondenför lån med uppskjuten ränta. Regeringen har under punkten IV: 11 (s. 147) föreslagit att tUl Lånefondenför lån med uppskjuten ränta för /80 anvisa ett investeringsan slag av . JoU 1978/79: 20 62 I motionen 1978/79: 283 av ()hemställs att hos regeringen begär en utredning av möjligheterna förstaten att som en hjälp åt unga jordbrukare vid köp av jordbruksfastighet ta enförsta inteckning på högst halva köpesumman. I motionen 283 hemställs alt hosregeringen begär en utredning av möjligheterna för staten att som en hjälp åtunga jordbrukare vid köp av jordbruksfastighet ta en första inteckning på högsthalva köpesumman. Yrkandet motiveras med den svårighet som föreligger för nyaoch väl utbildade personer att i dagens läge få tillräckligt kapital för attkunna etablera sig som jordbrukare. Utskottetvill erinra om att på utskottets förslag avslog en motionmed identiskt yrkande. Det erinrades därvid om att i sambandmed fastställandet av nya riktlinjer för jordbrukspolitiken bl. a. beslötinrätta en lånefond för lån med uppskjuten ränta. Syftet med den nyalåneformen var att underlätta nyetablering inom jordbruket för personer medgod jordbruksutbildning och med liten tillgäng till eget kapital. För attytterligare minska en nyetablerad jordbrukares kapitalutgifter de första årenefter starten beslöts även att förlänga den amorteringsfria tiden för driftslånmed högst till högst . I avvaktan på närmare erfarenheter av de sålundabeslutade åtgärderna fann en ny utredning i ämnet inte påkallad. Utskottetfinner inte anledning för att frångå sitt tidigare ställningstagandei frågan. Motionen 283 avstyrks således. Tilllånefonden för lån med uppskjuten ränta bör enligt budgetpropositionen anvisasett investeringsanslag av . för nästa budgetår. Förslaget föranlederingen invändning från utskottets sida. 1. avslår motionen 1978/79: 283, 2. till Lånefonden för lån meduppskjuten ränta för /80 anvisar ett investeringsanslag av 1 000kr. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkten V: 6 (s. 148) och hemställer att till Lån till trädgårdsnäringen / 80 anvisar ett investeringsanslag av . Lagring av jordbruksprodukter. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkten VII: A (s, 149151) och hemställer JoU 1978/79: 20 63 1.godkänner vad i propositionenförordats om medel för säsongmässig lagring av jordbruksprodukter, ' 2.medger att lagring av jordbruksprodukter för budgetåret1979/80 får disponera en rörlig kredit på högst . Inlösenav inhemskt oljeväxffrö. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkten VII: B (s. 151) och hemställer att medger att det för /54anvisade investeringsanslaget Inlösen av inhemskt oljeväxtfrö under budgetåret1979/80 får användas för det med anslaget avsedda ändamålet. Lagringav jordbruksprodukter m. m. för beredskapsändamål m. fl. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkterna VIII: 2, IX: 5 och IX: 6 (s. 152155) ochhemställer att /80 anvisar l.till Lagring av jordbruksprodukter m.m. förberedskapsändamål ett investeringsanslag av , 2. till Jordfonden ettinvesteringsanslag av , . 3. till Markförvärv förnaturvårdsändamål, m. m. ett investeringsanslag av . Stockholmden På jordbruksutskottets vägnar Närvarande:Einar (), (), (), BertilJonasson (c), (), (), (),(), (), ' rikson (c), (), (), (), () ochWivi-Anne Radesjö (s), dockatt vid behandlingen av punkterna 1725 i (c) deltagit istället för () och vid behandlingen av punkterna 2664Kerstin () deltagit i stället för (). JoU1978/79: 20 64 1. vid pimkten 3 (Lantbruksnämnderna) av, Maj BrittTheorin, , , , , och (alla s) som anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 3 börjar med "Utskottet delar" och slutar med "2135,yrkandena 1 ac" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar--------- (lika med utskottet)------- utskottets sida. I likhetmed lantbruksslyrelsen anser utskottet att det särskilda stödet lilllantbruksföretag m. m. i vissa glesbygder som tidigare beslutat ombehöver kompletteras med den föreslagna rådgivningsverksamheten. Den är enligtutskottets mening ett viktigt inslag i satsningen pä glesbygdsområdena. Sådanrådgivningsverksamhet bör kunna stimulera till investeringar och andrasysselsättningsskapande och produktionsbefrämjande åtgärder inom jordbruketoch blir därigenom ett inslag i jordbrukets rationalisering. Utskottet föreslår alt lantbruksstyrelsen får äskade 4 milj.kr. för en utökad lokal rådgivning. Motionärernas förslag innebär att medel förrådgivningsverksamheten för kommande regleringsår avsätts i samband medjordbruksöverläggningarna och att budgetmedel således inte skall anvisas förverksamheten. Utskottet finner i rådande stalsfinansiella läge starka skäl talaför den i motionen 2135 redovisade uppfattningen på denna punkt och förordarför sin del att finansieringen av rådgivningsverksamheten för nästa budgetårsker i huvudsaklig överensstämmelse med motionärernas förslag. Vad här anförtsinnebär att utskottet avstyrker regeringens under förevarande rubrik framlagdaförslag till medelsanvisning för ändamålet. Anslaget kan därigenom minskas med1 milj. kr. dels utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. med anledning av regeringensförslag och motionen 1978/79: 2135, yrkandena 1 ac, till Lantbruksnämndernaför /80 anvisar eU förslagsanslag av 169 732 000. kr. 2. vid punkten 4 (Kursverksamhet för jordbruketsrationalisering m. av , , , son, , och (alla s) som anser att utskottets yttrande fr; o. m. det stycke på s. 7 som börjar med "Utskottet har" och utskottets hemställan bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening är ifrågavarande kursverksamhetett viktigt inslag i en aktiv jordbrukspoUlik. Genom kursverksamhetenförbättras den enskilde jordbrukarens möjlighet att bedriva ett rationelltjordbruk. Detta bör höja effektiviteten och därmed inkomsterna för den enskilde JoU 1978/79: 20 65 brukaren.Det är därför rimligt att kostnaderna för verksamheten bestrids avjordbrukarna kollektivt. Medel bör avsättas för ändamålet i samband medjordbruksöverläggningarna inom den ram av införselavgiftsmedel som tillerkännsjordbruket. Lantbruksstyrelsen bör dock liksom hittiUs vara huvudman förverksamheten. Utskottets ställningstagande innebär att utskottet delar den imotionen 2135 uttryckta uppfattningen att budgetmedel inte bör anvisas fördenna kursverksamhet. Utskottet avstyrker således regeringens förslag tillmedelsanvisning under punkten. att med anledning ay motionen 1978/79:2135, yrkandena 2 a och b, samt med avslag på regeringens förslag som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet i det föregående anfört rörandemedel till kursverksamhet till jordbrukets rationalisering m. m. /80.. 3.vid punkten 6 (Täckande av förluster på grund av statlig kreditgaranti) avEinar , , och (alla c)som anser att. dels den del av utskottets yttrande som på s. 8börjar med "Som redovisas" och på s. 9 slutar med "i ämnet"bort ha följande lydelse: Som redovisas------- (likamed utskottet)------ budgetåret 1977/78. Utskottetvill erinra om att huvuddelen av förevarande kreditutrymme utnyttjas förfinansiering av byggnadsåtgärder, markanläggningar och inventarier, vilket ihÖg grad främjar jordbrukets rationalisering. Åtgärderna gynnar dessutomindirekt övrigt näringsliv och sysselsättning i samhället. Statsverketsförluster på lånegarantierna är obetydliga, mindre än 0,5 %o. mening är det angeläget att rationaliseringen inom jordbruket inteförsvåras genom att kreditgarantierna inte kan tillgodoses. Vad gällerlåneutrymmet för nästa budgetår finner utskottet för sin dellantbruksstyrelsens förslag väl motiverat. Utskottet biträder därför imotionen 994 framfört yrkande om en uppräkning av det totala utrymmet förkreditgarantier för jordbrukets rationalisering med 87 milj. kr. delsutskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1. med anledning av regeringens förslag och med bifalltill motionen 1978/79:994 medger att för /80 statligkreditgaranti lämnas för lån till yttre rationalisering, lån till inrerationalisering, jordförvärvslån, driftslån och maskinlån med sammanlagt högst600 , för lån till trädgårdsnäringens rationalisering m. m. medhögst , för lån till rennäringens rationalisering m. m. med högst2 500 000 5 1978/79. JoU 1978/79: 20 66 kr.samt för län för inköp av avelshästar och ridhästar med högst . 4. vidpunkten 8 (Befrämjande av husdjursaveln m. av son (c), (), (), (), (), () och () som anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 11 sombörjar med "Utskottet vill" och slutar med "motionen 650,yrkandet 2" bort ha följande lydelse: Utskottetkan i allt väsentligt ansluta sig till de synpunkter som anförts i motionen650. Som framgår av propositionen har departementschefen för avsikt attföreslå regeringen att en utredning tUlsätts för alt utreda frågan om bl. a.det statliga stödet tUI hästaveln. Mot bakgrund av vad anförts hälsarutskottet givetvis detta med tillfredsställelse. I propositionen saknasemellertid närmare uppgifter om hur utredningsarbetet avses bedrivas och hurutredningen kommer att sammansättas. Utskottet vill för sin del understrykavikten av att den kommande utredningen blir parlamentarisk och i övrigt ges ensådan sammansättning alt hithörande frågor får den allsidiga belysning, som deni motionen 650 skisserade utvecklingen kräver. här anfört med anledning av motionen 650 bör som sinmening ge regeringen till känna. delsutskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2. med anledning av motionen 1978/79: 650,yrkandet 1, som sin mening ger regeririgen till känna vad utskottet anfört angående utredning om bl. a. det statliga stödet till hästaveln. 5. vidpunkten 9 (Statens hingstdepå och stuteri) av (), (), (), (), (), () och () som anser att