bet · G201KrU6 · 1978-12-31 00:00:00 — med anledning av motion om dokumentation rörande arbetetshistoria och villkor I motionen 1977/78:733, varsbehandling på förslag av kulturutskottet i betänkandet 1977/78:28 uppskjulitstill /79, har m. fi. (vpk) yrkat 1. alt ullalar alt ett arbete måste påbörjas för att dokumentera arbetets historia, 2, att hos regeringen hemställer om enutredning, som snabbt skall föreslå såväl laglekniska, ekonomiska som andra åtgärder, vilka underlättar forskning och dokumentation om arbetets historia och villkor, 1 motionen anförs att kulturenmåste vara elt uttryck för människors arbete, erfarenheter och upplevelser.Motionärerna anser att den sida av vår historia som gäller arbetets ocharbetarnas villkor saml arbetarnas miljöer och upplevelser hittillsdokumenterats endast i ringa omfattning. Enligt deras uppfattning speglar våratekniska museer teknikens utveckling sedd från företagens ståndpunkt och intefrån arbetarnas. Beträffande Nordiska museels arbetarminnen hävdas att detfinns alltför litet dokumenterat om industriarbetets monotoni, dåligaarbetslokaler och olyckor i arbetet. De stora industrikoncernernas ökande intresse alt satsapengar på företagsmuseer och historiska industrianläggningar noteras. Enligtmotionärernas mening görs dessa satsningar i PR-syfie. Genom att visa bevaringsviljapå några få ställen döljer företagen den omfattande skövling av arbetarklassenshistoria som pågår. Motionärerna konstaterar att del på senare lid har börjatväxa fram en rörelse i landet, som kämpar för rätten till arbetarklassens egenhistoria. Del är enligt motionen viktigt alt denna rörelse slöds ochuppmuntras. För att bedriva den forskning och det dokumentationsarbetesom åsyftas i motionen behövs det enligt motionärerna inte bara ekonomiskainsaiser utan också lagändringar. Förelagens rätt au själva få avgöra vad somskall bevaras måste exempelvis brytas och de fackliga organisationerna istället ges denna rätt. Motionen 1977/78:733 präglas avuppfattningen all arbetarklassens historia från bevarande- och dokumeniationssynpunkt är ett eftersatt 1 1978/79. KrU 1978/79:6 2 område.Motionärerna önskar ett uttalande från all elt arbete måstepåbörjas för att dokumentera arbetets historia. Utskottetanser all en intressant och kulturpoliliskt angelägen fråga aktualiserats imotionen. Industrinsmiljöer och de problem som de innebär från såväl bevarande-somdokumeniationssynpunkt har börjat uppmärksammas alltmer. Liksominom kulturminnesvården i övrigt arbetar man inte längre med målsättningen altenbart bevara enstaka minnesmärken. Intresset har i allt högre grad kommit altriktas mot miljöer och områden, som ger en bild av de sociala villkoren förolika grupper i äldre tid. bidrag till den internationella debatten omindustriminnesvårdsfrågor är den tyngd man önskat ge ål de sociala aspekternaoch en mångsidigt inriktad verksamhet. Den aktivitet som bedrivs i Sverigegäller således inte enbart dokumentation av teknisk utrustning, byggnader ochmiljöer ulan framför allt en kartläggning av den fysiska miljön som ettuttryck för den arbetande människans villkor i ett historiskt perspektiv. Somexempel kan nämnas ett forskningsprojekt vid i sombehandlar industriarbetarklassens uppkomst. I ett antal delrapporter harindustriarbetarnas villkor blivit belysta. Viduniversitetet i förbereder en grupp forskare ett tvärvetenskapligt projektsom gäller industrialiseringsprocessen och miljöförändringar i län.Utskottet har också uppmärksammat att den gamla industrimiljön i NoiTköping -del s. k. induslrilandskapel vid Strömmen - genom ett lokall initiativ planerasbli föremål för åtgärder i syfte att för en bredare allmänhet levandegöra äldretiders arbetsprocesser och utvecklingen av desamma. I anslutning lill dellaarbete pågår upprustning av ett stadshistoriskt museum som processmässigt ochhistoriskt kommer att skildra industrialismens och del moderna samhälletsuppkomst och tillväxt. Delär uppenbart alt intresset att spegla industrimiljöer och alt ge en bild av desociala villkoren för olika grupper i äldre tid har fått enallt vidare spridning, Musei- och utställningsverksamhet kring industriminnesvårdsfrågorkan noteras i detta sammanhang. Vidare har studiecirklar och massmediernastimulerat lill brett upplagda studier av hembygden - en hembygd som ofta varitidentisk med industrialismens samhällen. Arbetarrörelsensarkiv, som sprider kunskap om och tillhandahäller material om arbetarrörelsen,har fått en väsentlig ökning av statsbidraget,nämligen från . /74 till . Utskottetanser sig kunna konstatera att ett omfattande forsknings- ochdokumentationsarbete pågår med målsättningen att från olika aspekter belysaarbetets historia och villkor. En märkbar tyngdpunklsförskjutning sker också fn. mot en inriktning på dokumentation av den art som förespråkas i motionen1977/78:733. Utskottet finner inte anledning för KrU 1978/79:6 3 riksdagenalt göra något uttalande i avsikt att styra inriktningen av de aktiviteter sompågår. Yrkande 1 i motionen 1977/78:733 avstyrks därför. Medanledning av yrkandet om utredning får utskottet erinra om att i delbetänkandel (Ds A 1977:4) "Fackligaförtroendemän, möten på betald arbetstid och arbetslivsforskning"redovisat förslag om bl. a. forskares rätt till tillträde till arbetsplatserna.I förbereds f. n. proposition med anledning avkommitténs förslag. Med hänsyn härtill och då utskottet inte heller i övrigtfunnit tillräckliga skäl fören särskild utredning avstyrker utskottet yrkande 2i motionen 1977/78:733. Under åberopande av det anförda hemställerutskoltet alt avslår motionen 1977/78:733. Närvarandevid ärendets slutbehandling: (), Per (), ToreNilsson (m), (), (), (), TyraJohansson (s), (), (), (),(), (), (), LarsAhlmark (m) och ().