bet · G201SkU57 · 1978-12-31 00:00:00 — Yrkandena i motionerna 415,1723 och 2660 fär genom förslageli propositionen anses vara i väsentlig mån tillgodosedda, och någon riksdagerisåtgärd med anledning av dessa motioner är därför inte påkallad. 1 propositionen föreslås som tidigare nämnts altinvesteringsfonden för skogsbruk slopas och atl den andel av årsvinsten som färsällas av till investeringsfond höjs från nuvarande 40 till 50 96. Vidare höjsdet belopp som skall betalas in på ränlelösl konto hos frånnuvarande 40 96 för ekonomiska föreningar och 46 96 för aktiebolag lill 50 96av det avsatta beloppet. Propositionen innehåller också förslag om ett stortantal ändringar av teknisk natur. a. slopas den nuvarande form av tillståndsom får avse högsl 75 96 av fonden och 75 96 av investeringskostnaden. Vidareskall - i enlighel med företagsskatleberedningens förslag - fonderna fäanvändas för forsknings- och utvecklingsarbete samt för utbildning avanställda. Utskottetbiträder förslagen och avstyrker följaktligen bifall till vpk-motionen 2665 idenna del. Enligtpropositionen skall förelag som ansöker om att fä ta allmän investeringsfond ianspråk ha berett arbetslagarparlen tillfälle atl avge yttrande överansökningen. Detta innebär atl en ansökan, i del fall kollektivavtal finns,normalt skall handläggas vid MBL-förhandlingar med berördaarbetstagarorganisationer inom företaget eller den berörda driftsenheten. ÄrMBL inte lillämplig genom att kollektivavtal saknas bör arbetsgivaren ta uppfrågan med fackklubbar, arbetsplatsombud eller molsvarande, och saknas ävensådan facklig representation bör - menar departementschefen -arbetsgivaren pålämpligt sätt genom informationsmöten eller liknande bereda arbetstagarna tillfälleyttra sig i frågan. 1s-motionen 2662 begär molionärerna lagstiftning av innebörd attarbetstagarorganisation hos () skall ha rätl attväcka förslag om användning av visst företags investeringsfond, medan andrevice talmannen m. fl. (m) i molionen 2661 yrkar SkU 1978/79:57 95 avslagpå propositionen i denna del med motiveringen att det inte kan vara rimligl atti en lagstiftning som berör företagsbeskattningen behandla frågor som hör hemmainom arbetsrätten. Eftersombeslut om investeringsfondsfrisläpp ofta kan ha sysselsättnings-politiskbakgrund är del enligt utskottets mening rimligt att sådana beslut föregås avelt samrådsförfarande mellan företaget och de anställda. Med hänsyn härtill ochtill att arbetslagarparlen redan nu lorde ha möjligheter atl hos AMSaktualisera frågorom ianspråktagande av investeringsfond avstyrker utskottetbifall till båda motionerna i denna del. Fysisk person, bosatt i , som redovisarinkomst av jordbruksfaslighet eller av rörelse skall enligt förslaget ipropositionen vara berättigad lill avdrag för belopp som i räkenskaperna sättsav till allmän invesieringsreserv. Avdrag medges med lägst . och högst50 % av nettointäkten av förvärvskällan före avsättningen m. m. Enförutsättning för att den skatlskyldige skall erhålla avdrag för avsättningenär att han senast den dag han skall lämna allmän självdeklaration sätter in eltmot avsättningen svarande belopp på ett särskilt räntebärande konto i bank.Uttag fär inte ske före utgången av november månad taxeringsåret.Investeringsreserverna skall vara bundna från utgången av det år dåden mot avsättningen svarande bankinbetalningen senast skall ha gjorts. Attinvesteringsreserven är bunden innebär att den får tas i anspråk bara omregeringen eller AMS meddelat inviduelll eller generellt tillstånd. 1 fråga omyrkesfiskare gäller dock att de utan beslul av regeringen eller annan myndighetfär ta investeringsreserv i anspråk även . Enyrkesfiskare kan också i vissa fall disponera medel frän kontot för annatändamål än investering. Skattekrediten, som avsättningen till allmän investeringsreservinnebär, skall upphöra förflutit från utgången av det år dååterbetalning på kontot senast skall ha gjorts. Näravdrag medges för avsättning till allmän investeringsreserv är del förutsattatt reserven skall tas i anspråk på de villkor och för de ändamål som ärsärskilt angivna i lagen och att uttag från kontot skall ske bara i samband medett sådant ianspråktagande. Sker ianspråktagande eller uttag i annan ordningblir påföljden att invesieringsreserven återförs till beskattning, i regelefter tillägg med 30 96 av det återförda beloppet. När en fiskare tar ut medelfrån investeringskontot och disponerardem för annat ändamål än investeringskall reserven enligt huvudregeln ålerföras till beskattning. 1 detta fallutgår emellertid inte något tillägg under fömtsällning all hans fiskeintäkterunder ullagsåret understiger hans fiskeintäkler under något av de tvåföregående åren. 1vpk-motionen 2665 yrkas avslag på proposilionen i denna del. Även s yrkar imotionen 2662 avslag på förslaget om allmän investeringsreserv och SkU 1978/79:57 96 påde särskilda regler för yrkesfiskares användning av sådan reserv som skallgälla enligt propositionen. Molionärerna anser all i slällel bör begäraen utredning i syfte att utvidga investeringsfondssystemei till att gälla ävenegenföretagare. Utskottethar tidigare i princip tillstyrkt förslaget om en allmän invesieringsreservför egenföretagare. Utskottet anser att starka praktiska skäl talar för att ellfondsystem för egenföretagare tas in i en fristående författning i stället förau arbetas in i de fondbestämmelser som gäller för juridiska personer.Utskottels ställningstagande innebär att ulskoitet avslyrker bifall lill deyrkanden i s- och vpk-molionerna som innebär avslag på propositionen i dennadel. Med hänsyn lill fiskerinäringens särskilda förhållanden anser utskottetsig också böra biträda förslagel i proposilionen om att de investeringsreserversom skapas inom fiskerinäringen skall kunna utnyttjas kontinuerligt. Utskottetavstyrker följaktligen också yrkandet i motionen 2662 om avslag på debestämmelser som gäller yrkesfiskares användning av allmän investeringsreserv.Härigenom flr enligt utskottets mening motionerna 348 av m.fl. (m),413 av i m. fl. (c) och 1740 av Kari-ErikSvartberg m. fl. (s), som alla innehåller yrkanden om resultaluljämning förfiskare, anses vara i huvudsak tillgodosedda. 1två motioner tar motionärerna upp frågor om ianspråktagande av den allmännainvesieringsreserven. m. fl. (c)erinrar i molionen 2658 om atlföretagsskatleberedningens förslag lill investeringsreserv gav egen-företagarnamöjlighet att fritt utnyttja reserven efter avsättningen.1 likhet med beredningen anser motionärerna alt investeringsreserven föregenföretagarna främst bör ta sikte på de mer kortsiktiga variationerna iresultat och investeringsbehov. De yrkar därför att medel insalta på allmäninvesteringsreserv skall utnyttjas senast efter utgången av del år dåmedlen insatts på konto och att de skall fritt fä disponeras efler frånutgången av del år då den mol avsättningen gjorda inbetalningen gjorts.Liknande synpunkler framförs i motionen 2661 av andre vice talmannen m. fl.(m). Motionärerna menar att de positiva effekterna av denallmänna investeringsreserven kommer all minska betydligt om medlen farutnyttjas först . De yrkar därför att egenföretagare skall ha rättatl fritt disponera investeringsreserven även efteravsättningen. Ulskoitetfinner de i motionerna framförda synpunkterna värda beaktande. Om avsättningtill allmän investeringsreserv skall kunna fl en stimulanseffekt påinvesteringarna även på kort sikl bör medlen inte vara spärrade alltför länge.De bör också utnyttjas inom rimlig lid. Ulskotlel anser sig så till vida kunnabiträda motionärernas förslag att medlen skall kunna fritt disponeras förinvesleringsändamål från utgången av det år då insättning senastskulle ha verkställts och atl medlen skall vara uttagna senast eftersamma tidpunkt. Med det anförda anser utskottet sig ha delvis lillgodosetlmotionerna 2658 och 2661 såvitt nu är i fråga. SkU 1978/79:57 97 Lantbrukarnas skatledelegation har i en tillutskottet ingiven skrivelse framhållit bl. a. all bestämmelserna om allmäninvesieringsreserv föruisätter att reserven återförs till beskattning i och medall dödsboet skiftas eller blir laxerat som handelsbolag. Delta innebär attdödsboet - med förslaget i propositionen - bara har på sig att fullgörade investeringar för vilka avsättningen äravsedd. Delegationen hemställer atlbestämmelserna ändras så att del blir möjligl för dödsboet att göraavsättningar intill den lidpunkt då del skall taxeras som handelsbolag. Utskottetsställningstagande innebär att dödsbo lar möjlighet att disponerainvesieringsreserven lidigare än enligt förslaget i proposilionen,vilket i praktiken innebär all dödsboet i vart fall har på sig altutnyttja den avlidnes avsättningar till investeringsreserv. Utskottet, som inteär berett all biträda delegationens yrkande om senareläggning av avsättningarna,anser alt man bör kunna lösa den av delegationen aktualiserade frågan inomramen för de bestämmelser som reglerar beslut om ianspråktagande avinvesteringsreserven. Är fråga om en särskilt angelägen investering bör enligtutskottets mening den lillslåndsgivande myndigheten kunna vara generös i sinbedömning när del gäller alt göra avsteg från bestämmelserna i 7 S lagen omallmän investeringsreserv. m. fl. (m) tar i motionen 2664upp frågan om del särskilda tillägget vid återförande lill beskaltning avinvesteringsreserv. Sådant tillägg skall, som tidigare nämnts, utgå med 30procenl av del återförda beloppet. Motionärerna pekar på atl tillägget, dåinvesteringsfond återförs till beskattning, ulgör 20 procenl. De skäl som ipropositionen åberopas för ett högre til lägg när del gäller den allmännainvesteringsreserven är enligt motionärernas mening inte bärande och de begärdärför atl särskilt tillägg skall utgå med 20 procenl också dåinvesieringsreserv återförs till beskattning. Skälettill all särskilt tillägg satts något högre för investeringsreserv än förinvesteringsfondsniedel är bl. a. de gynnsammare regler som gäller i fråga omegenföretagarens rätl alt utnyttja de avsatta medlen. Ulskollets ställningstagandeinnebär atl egenföretagarens möjligheter att utnyttja till investeringsreservavsatta medel ytterligare förbättras. Utskottet anser sig därför böratillstyrka propositionen i denna del. Utskottet avstyrker således bifall tillmolionen 2.664. Förslagel om upphovsmannakonto innebär atlkulturarbetare skall kunna få uppskov med beskatining av den del av inkomstensom sätts in pä ett särskilt bankkonto (upphovsmannakonto). Reglerna anknytertekniskt sett lill lagstiftningen om skogskonto. Uppskovsrätlen omfallar enligtförslaget bara rörelseintäkter som fysisk person erhåller i egenskap avupphovsman 7 1978/79. SkU 1978/79:57 98 enligtlagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk(upphovsmannalagen). Utanför lagen faller alltså bl. a. upphovsmanna-inkomstsom uppbärs på grund av anställning. Avvad utskottet tidigare anfört framgår att utskottet i princip biträder de ipropositionen framlagda förslagen om resultaluljämning. Utskottet avslyrkerföljaktligen avslagsyrkandet i vpk-motionen 2665 också i denna del. Somförutsättning för räll lill uppskov med beskaltning av medel som inbetalas päupphovsmannakonto skall enligt propositionen gälla alt den skattskyldige varilbosall i vid beskattningsårels utgång. Uppskovsbeloppet, sorn kanuppgå lill lägst . och avse högsl två tredjedelar av nettointäktenföre uppskov och schablonavdrag, skall i sin helhet sältas in på konto i banksenast vid deklaralionstilllällel. Vidare skall den skaltskyldiges inkomstunder det år avsättning lill konto skall ske ha ökat med minst 50 procentjämfört med inkomsten under något av de tvä närmast föregående åren. Uppskovfår aldrig medges med högre belopp än att nettointäkten efter uppskov uppgårtill . Is-motionen 2662 yrkar motionärerna atl jämförelsen med lidigare inkomst skallavse uteslutande det närmast föregående årel och atl uppskov skall kunna medgesmed högsl hälften av nettointäkten, dock aldrig med större belopp än all dennaefter uppskov uppgår till . och beloppet på upphovsmannakonto tillhögst . m. fl. (ni)an.seratt uppskov bör kunna medgesom inkomslen under avsältningsårei överstiger inkomsten under de ivå lidigareåren och begär i molionen 2659 lagstiftning av sådan innebörd.Per och (båda c) yrkar i motionen 2663 att ävenfotografer skall ha möjlighet att utnyttja upphovsmannakonto, att jämförelsenmed lidigare inkomst skall avse de tre närmast föregående åren och all uppskovinte skall medges med högre belopp än alt nettointäkten efter uppskov motsvarartvå basbelopp. Motionärerna begär också ell förtydligande av begreppetförvärvskälla. Somframhålls i propositionen ulgör de fria kulturarbetarna en mycket heterogenyrkesgrupp med i många fall kraftiga inkoiiistvariaiioner mellan olika år. Deomfattas i princip av de skatte- och avgiftsregler som gäller för rörelseidkarei allmänhet men saknar oftast den vanlige rörelseidkarens möjligheter tillskattemässig konsolidering och resultatutjämning. Förslagen i propositionen kandärför sägas tillgodose ell angeläget räilvisekrav. Ulskollel finner förslagenväl 'wvägda och vill med anledning av motionerna 2659 och 2663 endasl framhållaalt del med hänsyn till alt lagstiftningen om upphovsmannakonto ulgör en nyheti svensk skattelagstiftning finns anledning att,.särskilt i inledningsskedet,gå fram med vi.ss försiktighet. Vad angår den i motionen 2663 aktualiseradefrågan om fotografer kan del - som också framhålls i proposilionen - inte anseslämpligt all låta uppskovsrätten generellt omfatta denna yrkesgrupp.Motionärerna lorde emellertid ha fel när de antar all fotografer skulle varahelt uteslutna från möjligheten atl erhålla uppskov. I den mån en fotograf iegenskap av upphovsman enligt lagen om SkU 1978/79:57 99 upphovsrättlill litterära och konstnärliga verk uppbär inkomst hänföriig lillinkomstslaget rörelse torde han omfattas av uppskovsreglerna. Utskottetvill avslutningsvis erinra om alt på förslag av kulturulskollel idess belänkande KrU 1978/79:26 begärt en allsidig utredning avkulturarbetarnas slällning i skatte- och avgifishänseende. Departementschefenframhåller också i propositionen att förslaget om upphovsmannakonto inte farsessom en definitiv lösning på kulturarbetarnas skatteproblem. När resultatet avden nya utredningens arbete föreligger lär - menar han - frågan omskattemässig inkomstutjämning för kulturarbetarna prövas på nytt. Medhänvisning till del anförda avslyrker utskottet bifall till samtliga nu berördamotionsyrkanden. Härigenom anser ulskotlel sig också ha besvarat yrkandet imotionen 680 av m. fi. (c) om ett kontosystem för uppfinnareoch yrkandel i m-motionen 1137 om översyn av skatte- och avgiftsreglerna förkulturskapare. Vad särskilt angår frågan om inkomstutjämning för uppfinnarevill utskotiei erinra om alt departementschefen i proposilionen framhållit alldet enligt hans uppfattning finns anledning att - inom ramen för den aviseradeutredningen om kulturarbetarnas ställning - också uppmärksamma de skatteproblemsom kan uppkomma för uppfinnare. Även denna grupp utövar - menardepartementschefen - ofta sin verksamhet under förhållanden som kan motiverasärskilda åtgärder från skatlelagstiftarens sida. m. m. Det i tillämpade systemet för beskattningav bolagsinkomsler innebär bl. a. all aktiebolagen först beskallas för sinavinster och att beskatining därefter också sker hos aktieägarna sedanvinstmedlen delats ut. När medlen förs mellan svenska bolag ärkedjebeskattningen i stor utsträckning upphävd. 1 proposilionen föreslås vissyiteriigare inskränkning av kedjebeskattningen. Förslaget avser de s. k. svartafåmansbolagen, dvs. fåmansbolag som inte delar ut vinstmedel i skäligomfattning, och innebär atl särreglerna om sådana bolagsuldelningsinkomslerhell slopas. I syfte all förhindra att utdelning till fåmansbolag frånfastighelsförvallande dotterförelag skall undandras dubbelbeskattning föreslåsemellertid en regel om förbud mot koncernbidrag som kan fä den effekten atldubbelbeskattningen upphävs i delta fall. Propositionen innebär också allriksskatteverket får möjlighet atl dispensvägen eliminera kedjebeskatlning avutdelning från utländskt dotterföretag till svenskt moderföretag och allbegränsningen i avdragsrällen för ränla på lån som använts för finansiering avaktieförvärv slopas. Vpkyrkar i molionen 2665 avslag på förslagel om skattefrihet för utdelning frånutländskt dotterföretag. I motionen yrkas också atl för skallefrihet förutdelning på aktier från dotterföretag skall krävas att moderföretagets innehavav aktier i dollerföretagel motsvarar eller mer av röstetalet för SkU1978/79:57 100 saniiliga aktier i det utdelande förelaget eller allägarföretaget kan visa atl innehavet har direkt anknytning till eller väsentligbetydelse för ägarföretagets verksarnhet. () begär imolionen 1164 ett riksdagsuttalande av innehåll atl dubbelbeskattningen avutdelning bör avskaffas. Med anledning av sistnämnda yrkande vill utskottet erinraom all departementschefen diskuterar möjligheten all lindra dubbelbeskattningenav aktieutdelning genotn övergång till ett avräkningssystem. Han uttalar därvidden meningen att del inte är möjligl all ta ställning lill en sådan övergångförrän frågan utretts från både materiella och lekniska utgångspunkter. Ensådan utredning bör - säger han - komma lill stånd, och i del utredningsarbetetfinns del anledning att bl. a. kartlägga effekterna av del komplicerade systemför dubbel- och kedjebeskattning av aktiebolagens vinster som tillämpas f n.och samordningen av detta syslem med koncernbeskattningsreglerna och andradelar av företagsbeskattningen. Med hänsyn till dessa uttalanden i propositionen kan detenligt utskottets mening inte anses motiverat att . la ställning lill defrågor rörande aktieutdelning som aktualiserats i motionerna 1164 och 2665.Utskottet, som biträder yrkandel om skattefrihet för utdelning från utländskaföretag, avstyrker därför bifiill lill dessa yrkanden. Utskottet tillstyrkersåledes bifall lill proposilionen i denna del. 1 propositionen föreslås bl. a. enregel av innebörd alt regeringen skall kunna medge rätt till avdrag förkoncernbidrag trots alt alla förutsättningar för avdrag inte är uppfyllda.Dispensregeln skall vara tillämplig endasl under särskilt kvalificeradeomständigheter, nämligen när bidraget lämnas för verksamhel av väsentligbetydelse från samhällsekonomisk synpunkt. 1 vpk-molionen 2665 yrkas avslag på förslaget. Utskottetanser sig med hänsyn lill syftet med den föreslagna bestämmelsen böra biträdapropositionen på denna punkt och avstyrker således bifall lill motionen 2665 imolsvarande del. 1 proposilionen föreslås vidare att ell företag skall lagöra avdrag för koncernbidrag som lämnas direkl lill annal företag än moder-,dotter- eller systerförelag. Som förutsättning härför skall gälla atl det varitmöjligl att föra bidraget etappvis lill den slutliga mottagaren på elt sådanlsäu alt förulsätl-ningarna för avdrag varit uppfyllda i varje särskilt led. Även på detta förslag yrkas avslag i vpk-moiionen 2665.Utskottet tillstyrker förslaget med hänsyn bl. a. lill de prakliska fördelarsommåste vara förknippade med det föreslagna systemet. Ulskotlel avstyrker såledesrnolionen 2665 även i denna del. SkU 1978/79:57 101 F. n. gäller alt kommissionärsförelags vinsl fårredovisas hos huvudförelaget (kommitteniföretaget) även om molsvarandevinslöverflytlning inte skulle ha varil möjlig genom koncernbidrag. Förslagel iproposilionen innebär att en molsvarande vinslöverflytlning i fortsättningenkommer all godkännas bara i sådana fall då förutsättningarna för avdrag förkoncernbidrag är uppfyllda. I särskilda fall skall dock finnas möjlighet attgenom dispens godta ell kommissionärsförhållande trots att alla förutsättningarför avdrag för koncernbidrag inte är uppfyllda. skall kunna ske då desamverkande förelagen kan visa att valet av kommissionärsförhållande som formför samverkan bestämts av organisatoriska eller marknadstekniska skäl eller atlandra synneriiga skäl föreligger för godtagande av konstruktionen. Ulskotleltillstyrker även della förslag i proposilionen och anser sig också kunna godtadispensregeln. Som departementschefen framhåller bör vid dispensprövningensärskilt beaktas alt kommissionärsförhållande! inte uilnylljas för att uppnåobehöriga skatteförmåner. Utskottets tillstyrkande innebär all utskottetavslyrker yrkandel i vpk-motionen 2665 om avslag på den föreslagnadispensregeln. Utgifter för representation är alt hänföra tillomkostnader i förvärvskälla endast om de har samband medverksamhelen. Sådanl samband skall enligt gällande bestämmelser anses föreliggadä fråga uteslutande arom atl inleda eller bibehålla affärsförbindelser ochliknande eller då utgifterna avser företagsjubileum, invigning av merabetydande anläggning för verksamheten, siapelavlöpning eller jämförligahändelser eller dä utgifterna är att hänföra lill personalvård. Avdrag fär inteåtnjutas med större belopp än som kan anses skäligt. Företagsskalteberedningenhar i sitt slutbetänkande föreslagit betydande begränsningar i rätten lillavdrag för representation. Enligt beredningen bör avdragsrälten begränsas tillrepresentation som äger rum under normal arbetstid och till sådana utgifter somkan hänföras till särskild merkostnad för representation. Fråganom avdrag för representationskostnader har tagits upp i motioner väckta såvälmed anledning av proposilionen som under den allmänna motionstiden i år.Sålunda begär s i molionen 2662 att regeringen - med beaktande av hotell-ochrestaurangbranschens speciella problem-överväger möjligheterna atl begränsa deavdragsgilla kostnaderna för representation i enlighel med förelagsskatteberedningensförslag. Yrkanden om begränsningar av avdragsrällen framställs också imolionen 2656 av och (båda s), som ocksåbegär förslag om stöd åt SkU1978/79:57 102 sysselsättningen inom hotell- och restaurangbranschengenom reduktion av mervärdeskatten eller andra åtgärder. Även motionema 241 avKerstin i och (båda c), 1133 av MargaretaAndrén och (båda fp) och 1737 av och (båda cjsyftartill begränsningar i avdragsrällen. Enligt motionärerna i de bådasistnämnda motionerna bör detta syfte tillgodoses genom all kostnader föralkoholhaltiga drycker i samband med representation blir icke avdragsgilla vidtaxeringen. 1 samband med all skatteutskoltel begärde denöversyn av representationskostnaders behandling i skattehänseende som numeraslutförts av företagsskalteberedningen framhöll ulskollel som sin mening bl.a. atl en tillfredsställande kontroll av elt förelags representationskostnader-med hänsyn lill kostnadernas speciella karaktär - i praktiken torde beredasåväl de skattskyldiga som taxeringsmyndigheterna stora svårigheter. Deuppgifter som lämnats av företagsskalteberedningen i dess betänkande ger stödför uppfattningen au bestämmelserna om representationsavdrag i sin nuvarandeutformning - trots effektiviserad kontroll i form av bl. a. en omfattandeuppgiflsskyldighet och utförliga anvisningar av RSV - inbjuder lill missbruk.En förutsättning för all så långt möjligt förhindra obehöriga avdrag lorde varaall införa begränsningar i den nuvarande avdragsrätten. Även allmänna rättvise-och likformighetsskäl liksom kravet på enkelhet i den prakliska tillämpningenav bestämmelserna talar för sådana begränsningar. Frågan om avdrag för representationskostnader behandlasinte i propositionen. Enligt vad utskottet erfarit är emellertid denna frågaföremal för överväganden inom regeringens kansli. Utskottet förutsätter attriksdagen utan onödigt dröjsmål kommer all föreläggas förslag lill nya reglerom representationsavdrag och anser därför någon åtgärd med anledningav de nu aktuella motionerna inte påkallad. Förelagens forsknings- och utvecklingskostnaderbeaktas f. n. på två olika sätt vid inkomstbeskattningen, dels genomomkostnadsavdrag vid statlig och taxering, dels genom ett extra avdragvid den statliga laxeringen.