bet · G201AU22 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av propositionen 1978/79:100 såvitt gäller Invandring m. m. jämtemotioner I betänkandet behandlas de i propositionen1978/79:100 bilaga 15 () efler föredragning avstatsrådet gjorda framställningarna om anslag under avsnitt D.Invandring m. m. I anslutning till propositionen lar utskottet upp tiomotioner. Regeringen har under punkten D 1-D 4 föreslagit attriksdagen för /80 skall 1. till anvisaett förslagsanslag av , 2. till Åtgärder för flyktingaranvisa ett förslagsanslag av , 3. till Åtgärder för invandrareanvisa ett reservationsanslag av , 4. tillÖversältningsservice anvisa ett förslagsanslag av . Under punkten D 2 föreslås vidare att skall godkänna de riktlinjer förflyktingpolitiken som förordats i propositionen. 1978/79:485 av m. fl. (vpk) 1 motionenyrkas 1. attriksdagen hos regeringen hemställer om förslag till ändring av lagen (1972:650) om rätt till ledighel och lön vid deltagande i svenskundervisning för invandrare, innebärande a) att ett kollektivtavgiftssystem införs för företagens utgifter för svenskundervisning, b) all invandrare vid förstaansiällningsdagen informeras om sina rättigheter, c) alt företag som anställerinvandrare som enligl lagen har rätt till undervisning senast inom 30 dagarfrån ansiällningsdagen räknat skall ha påbörjat densamma, d) allpåföljdsbestämmelserna skärps i enlighet med vad som anförts i motionen, e) att de nu stipulerade240 timmarna ökas till 340, Oall bestämmelsen om möjlighet all minska antalet undervisnings-timmar till 160utgår ur lagen, 2. att hosregeringen hemställer om förslag som innebär att 1 1978/79. AU 1978/79:22 2 arbetsmarknadsstyrelsenblir övervakande myndighet för lagens efterlevnad och tillförs nödvändigapersonella resurser för detta, 3.atl hos regeringen hemställerom förslag som innebäratt även vuxnainvandrare utan anställning lår rätt till svenskundervisning med timersättning,finansierat genom del under punkten 1 a) nämnda avgiftssystemet. 1978/79:486av m. fi. 1motionen yrkas att under bil. 15, punkten D 3 Åtgärder förinvandrare, beslutar anvisa ett med . i förhållande tillregeringens förslag förhöjt belopp. 1978/79:664av () 1motionen yrkas atl som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts beträffande lokaliseringen av en ytterligare flyktingförläggning. 1978/79:1050 av m. lI (s) 1 motionenyrkas atl 1. beslutar att försök medintensifierade anpassningsåtgärder inleds med utgångspunkt i de riktlinjer somförordats i motionen, 2. till Åtgärder för invandrare (D3.) för /80 anvisar ett i förhållande till regeringens förslagmed . förhöjt reservationsanslag av , varvid dessaextra medel lillgodoförs försöksverksamheten. f978/79:f543 av () ochKarl-Erik () I motionen yrkas 1. att hos regeringenbegär en samlad översyn av invandrarkvinnornas situation, 2. alt begär allregeringen utfärdar bestämmelser så att invandrarkvinnor i vissa fall erhållerkvinnlig tolk. 1978/79:1554av Hans Nyhage (rn) Imotionen yrkas att som sin mening ger regeringen till känna altImmigrant-Institutet skall kunna erhålla verksamhetsbidrag från statensinvandrarverk. 1978/79:2032av m. fl. Imotionen yrkas att hos regeringen begär en utredning ominvandrarkvinnornas situation i . 1978/79:2046 av (c) I motionen -yrkandet 2 - hemställs an hos regeringen begär AU 1978/79:22 3 förslagom att kostnaderna för 200 timmars svenskundervisning överförs på samhället. Motionenbehandlas beträffande yrkandena 1 och 3 i betänkandet AU 1978/79:20. 1978/79:2142 av m. fl. (c) Imotionen yrkas 1. att beslutar altövergångsbestämmelserna för svenskundervisning för invandrare förlängs fr. o.m. 2. all tillInformationsverksamhet för invandrare anvisar ett i förhållande tillregeringens förslag med . 1978/79:2148 av (apk) och (apk) I motionen yrkas 1. attriksdagen hos regeringen hemställer om alt det tillsätts en kommitté som har att utvärdera hela minoritets- och invandrarpolitiken och att ge förslag till forlsalla reformer för att skapa jämlikhet för invandrarna och garantera deras demokratiska rättigheter samt atl i denna kommitté ingår representanter för invandrarnas riksorganisationer, 2. attriksdagen hos regeringen hemställer om att åtgärder vidtas för att registrera alla i bosatta människors modersmål. Motionenbehandlas beträffande yrkandet 3 i betänkandet AU 1978/ 79:20. Invandringens storlek har traditionellt varieratmed konjunkturlägel. har denna bild delvis förändrats. Underåren 1976-1978 har sålunda invandringen legal på en högre nivå än de frånkonjunktursynpunkl bättre . Arbetskraftsinvandringen från deicke-nordiska länderna är f n. obetydlig. Även neltoinvandringen av nordborvisar låga tal (ca 5 000 personer). Alt den totala neltoinvandringenlikväl visade överskott på ca 16 000 personer förra årel förklaras av derelativt stora grupper flyktingar och familjemedlemmar till tidigare invandraresom fått tillstånd atl komma hit. I följande tablå belyses invandringensomfattning . Invandringav utländska medborgare. |i nelloinvandring nordbor I [ nettoinvandnng i:kenordbor AU 1978/79:22 5 I anslutning till en redovisning om invandringensomfattning konstaterar föredragande statsrådet alt den utomnordiskainvandringen numera huvudsakligen består av fiyktingar eller nära anhörigatill personer som redan bor här. Ca 3 300 personer, varav fler än 2 000 frånLatinamerika, har lått stanna i på grund av politiskaskäl. Invandringen av nära anhöriga under samma lid beräknas uppgå till minst 8000 personer. I propositionen uppges att invandringen av turkiska assyrierunder varil av betydligt mindre omfattning än de två föregående åren,men alt trycket från denna grupp alltjämt är starkt. Antalet ansökningaratt fåkomma hit är stort. Närdel gäller belastningen på invandrarverket av tillståndsärenden konstateras ipropositionen att del ännu är för tidigt att dra några säkra slutsatser aveffekterna av de ändringar som gjordes i utlänningslagen men attändringarna bör medföra en minskad belastning på verket. Ärendebalansenhos verket har emellertid ökat, och viss förstärkning föreslås därför avtillståndsbyrån. Likaså har antalet överklagade avlägSnan-debeslui ökat iarbetsmarknadsdepartementet, som därför förstärkts med tvä handläggare fördessa ärenden. Utskottetär medvetet om de särskilda problem som är förenade med handläggningen avtillstånds- och avlägsnandeärenden liksom med verkställigheten avavlägsnandebeslut. Utskottet vill betona atl det råder bred politisk enighet omprinciperna i utlänningslagen. Det är angeläget atl lagstiftningen upprätthållsmed fasthet och konsekvens. Det är också viktigt atl man motverkar all ärendenav olika skäl drar ut . Därigenom kan man i viss mån undvikaåterkommande omprövningar i olika led. är organiserat på fem byråer:tillståndsbyrån, medborgarskapsbyrån, samordningsbyrån, informationsbyrån ochadministrativa byrån. Verket har 264 tjänster. I budgetpropositionen föreslåsen utökning med tre tjänster för handläggare, en på tillståndsbyrån och två påsamordningsbyrån, varav den ena för flyktingfrågor och den andra för bevakningav barn- och ungdomsfrågor. Anslaget till verket, punkten D 1, föresläs bliuppräknat med . Utskottethar inte något atl erinra mot regeringens förslag och tillstyrker alltså detbegärda anslaget. AU 1978/79:22 6 Från anslaget D 2 med ovanstående rubrik betalasutgifterna för det i programbudgelen för AMS upptagna programmet Åtgärder förflyktingar. Anslagets fördelning på olika delprogram framgår av följandesammanställning. -1- 175 000 -1- 700 000 -1-4 800 000 2 723 000, -1- 100 000 -1- 400 000 -1-5 075 000 -1-7 500 000 Föredragande statsrådet räknar för nästa budgetårmed att den organiserade överföringen av flyktingar skall ske i ungefär sammaomfattning som innevarande budgetår, dvs. 1 250 personer. Inom denna ram börutrymme finnas att överföra ett antal medellösa nära anhöriga till flyktingarsom las ut inom ramen för flyklingkvoten och som kommer somflyktingen eller därefter. För insatser för att återförena familjeri andra fall har beräknats . I propositionen har vidare beräknats attsammanlagt ca 2 250 flyktingar skall tas emot i AMS förläggningar eller ienskild inkvartering. Kostnaden per förläggningsdag uppskattas till ,med en genomsnittlig förläggningstid av . Anslaget föreslås förnästa budgetår bli uppfört med . Ipropositionen redovisas också vissa riktlinjer för flyktingpolitiken somregeringen vill ha godkända av . Förslageninnebär utökade möjligheter för staten att genom resebidrag underlättafamiljeåterförening för politiska flyktingar, institutionaliserat samråd iflyktingfrågor mellan närmast berörda statliga verk och kommunerna, en nyflyktingförläggning samt riktlinjer för omhändertagande av flyktingar. Frånsettförslaget om ny flyktingförläggning, som utskottet tar upp i det följande, harvad som föreslagits i propositionen inte mött erinran motionsvägen, ochutskottet har för sin del inte heller funnit anledning att ifrågasättaprinciperna eller komma med något tilläggsförslag. Utskottet godtar alltså vadsom anförts i propositionen på denna punkt. F.n. finns permanenta flyktingförläggningar i , och . Detföreslås nu att ytterligare en permanent förläggning skall inrättas genom attden tillfälliga förläggningen i ombildas. På den orten är AU 1978/79:22 7 flyktingarnaförlagda i förhyrda lägenheter som ligger i anslutning till ett AMU-centrum.Erfarenheterna från denna förläggningsform är positiva från socialautgångspunkter, och även från kostnadssynpiinkt är förläggningsformenförmånlig. BerntEkinge (fp) föreslår i motionen 664 att utbyggnaden av den permanentamottagningskapaciteten skall ske i . uppfattning finns det skäl att inrätta en ny permanent förläggning.Erfarenheterna av den tillfälliga verksamheten i är goda.Utskottet ansluter sig därför till propositionens förslag och avstyrkermotionen. I propositionen, punkten D 3, föreslås atlriksdagen till Åtgärder för invandrare för nästa budgetår skall anvisa ettreservationsanslag av . Delta innebär en anslagshöjning med 2,1milj. Den föreslagna fördelningen av anslaget på olika ändamål framgår avföljande uppställning. Beräknad ändring 1979/80 -1-1470 000' Bidrag till invandrar-och minoriietsorganisa- -1-2 575 000 -1- 900 000 sade projekt m. m. -t- 600 000 -1- 500 000 'Anslagsposten1 beräknad av stiftelsen . Utskottet godtar anslagsberäkningen i fråga ombidrag till stiftelsen . Utgångspunkten är därvid attstiftelsen med hjälp av en mindre höjning av prenumerationspriset skall kunnabedriva verksamheten i oförändrad omfattning under /80. AnslagspostenBidrag till invandrar- och minoritetsorganisationer föreslås höjd med 900 000kr. I vpk-motionen 486 begärs en yltedigare höjning med . Detta överensstämmer med vad invandrarverket begärt i sinanslagsframställning. Utskottet är inte berett alt tillstyrka motionsförslagetutan godtar den bedömning som gjorts i propositionen. 1 detta sammanhang tar utskottetupp motionen 1554 av Hans Nyhage (m). AU 1978/79:22 8 Motionärenvill att organisationen skall komma i åtnjutande avverksamhetsbidrag. Utskottethar inhämtat att Immigrant-Institutet fått avslag på en ansökan omverksamhetsbidrag då organisationens uppbyggnad och verksamhet haft en sådankaraktär att den inte ansetts uppfylla de kriterier som gäller för sådantbidrag. Immigrant-Institutet har däremot fSlt projektbidrag från förevarande anslagmed . Organisationen har dessutom filt bidragfrån . uppfattning bör när det gäller ifrågavarande bidrag endastta ställning till principfrågor och inte pröva vilka organisationer som skallfå bidrag. Med hänvisning härtill och till vad ovan sagts om bidrag till detaktuella institutet avstyrks motionen. I sammanhanget noterar utskottet attföredragande statsrådet räknar med atl invandrarverket mot bakgrund av gjordaerfarenheter skall se över hur verksamhetsbidragen fungerat. AnslagspostenBidrag till avgränsade projekt m. m. föreslås höjd med . till 3,7milj. Socialdemokraternabegär i partimotionen 1050 att anslaget skall höjas med 2 milj. kr. för atlfinansiera ett projekt som föreslås starta . Projektetinnebär att man i två kommuner - och -skall sätta inintensiva åtgärder föran förbättra förhållandena för invandrare. 'Verksamheten skall spänna över ett brett fall - bostad, förskola, skola,kultursektorn, myndighelskonlakter, medborgarinformation m. m. - och pågå underflera år. Årskostnaden beräknas till 4 milj. kr. Utskottetanser sig av kostnadsskäl inte kunna gå med på motionärernas förslag. Det ärockså tveksamt om man på detta sätt bör prioritera två kommuner. De vidgadeerfarenheter som onekligen behövs om effekterna av olika åtgärder Or man sökaerhålla genom försök i mindre skala inom ramen för anslaget. Motionen 1050 avstyrksmed hänvisning till det anförda. Anslagspostenfnformationsverksamhet föreslås i propositionen höjd med . till 2,1milj. m. fl. (c) begär i motionen 2142 atl anslaget skall höjas medytterligare . Som motivering anförs bl. a. behovet av insatser föralt öka kunskapen bland svenskar om invandrargrupper och deras hemländer. Utskottethar förståelse för motionsyrkandei men anser sig av allmänna resursskäl intekunna biträda detsamma. Utskottet beaktar därvid atl åtgärdsanslaget föreslåshöjt med totalt . Degjorda ställningstagandena beträffande olika anslagsposter innebär attutskoitet ansluter sig till den medelsanvisning som föreslås i propositionen. Utskottet tar härefter uppett par u t r e d n i n g s k r a v. RolfHagel (apk) och (apk) begär i motionen 2148 en utvärdering avhela minoritets- och invandrarpolitiken. AU 1978/79:22 9 Utskottet är inte berett atl tillstyrka motionen.Riktlinjerna för den nuvarande politiken drogs upp genom ett riksdagsbeslut . Detta beslut, som fattades i stor enighet, hade föregåtts av ettmångårigt utredningsarbete som omfattade ett mycket brett fäll. Att sätta igång ett utredningsarbete av den karaktären är inte aktuellt . Däremot ärdel angeläget all man genom utredningar på delområden söker komma till rättamed olika problem. Utskoitet vill i detta sammanhang nämna tre olikautredningar som är verksamma: utlänningslagkommittén, kommittén för översyn avsvenskundervisning för vuxna invandrare samt utredningen med uppgift atlkartlägga och föreslå åtgärder mot diskriminering och fördomar i fråga ominvandrare. 'Vid sidan härav bedriver expertgruppen för invandringsforskning(EIFO) ett omfattande utredningsarbete i olika invandrarfrågor. Med hänvisningtill det anförda avstyrks yrkandet i apk-motionen. Itvå motioner tar man upp invandrarkvinnornas situation. Del gäller motionen1543 av () och () samt motionen 2032av m. fl. (m). 1 motionerna påtalas invandrarkvinnornas svåraförhållanden och behovet av åtgärder, exempelvis i fråga om språkundervisning,barntillsyn, juridisk rådgivning saml sjuk- och hälsovård. Särskilt framhålls imotionen 1543 behovet av kvinnliga tolkar och gynekologer. Utskottetbehandlade en liknande motion och framhöll därvid bl. (AU1977/78:22 s. 10): De invandrande kvinnornas situation är oftautomordentligt svår. På gmnd av kulturtraditioner och språksvårigheter blir deofta isolerade och utan kontakt med omgivningen kring dem. Det gäller kanskeframför allt de hemarbetande kvinnorna och äldre anhöriga som kommit tillSverige vid relativt hög ålder. Som framgår av motionen är det viktigt attsamhällsorganen har sin uppmärksamhet riktad på dessa frågor och vidtaråtgärder som underlättar situationen för de berörda kvinnorna. Utskottet äremellertid inte berett att förorda att man nu tillsätter en ny övergripandeutredning ulan anser atl man snabbare bör nå resultat av det slag motionärernaeftersträvar genom att åtgärder sätts in på område efter område. Myndigheternabör därför på olika sätt göras uppmärksamma på de särskilda problemen för dennaeftersatta grupp. Pågående utvärderiiig av språkundervisningen bör ge underiagför bedömning av vilka insatser som bör göras för att nå kvinnorna med sådanundervisning. Utskottet har också inhämtat atl jämställdhetskommittén avseratt studera de hemarbetande invandrarkvinnornas situation inom ramen för en påbörjadutredning om hemarbete. Utskoitetberör slutligen några av de mer konkreta åtgärderna som aktualiseras imotionen. Familjejuridiskrådgivning ges bl. a. vid den kommunala invandrarser-vicen och av de allmännaadvokatbyråerna. Med hänsyn till invandrarnas behov av information på områdethar dessutom arbetsgruppen för invandrarnas rättsliga ställning framställt enfolder. Att länka på innan Du gifter Dig. Så snart foldern är tryckt kommer denatt delas ut på pastorsexpeditioner, invandrarbyråer, ambassader osv. Behovet av kvinnlig tolk iolika situationer tar motionärerna också upp. AU 1978/79:22 10 uppfattning bör denna fråga beaktas av den myndighet eller liknandesom berörs. När det slutligen gäller åtgärder inom hälso- och sjukvård utgårutskottet frän alt landstingskommunerna lar erforderliga initiativ så attinvandrarkvinnorna inte blir eftersatta. Meddet anförda har utskottet besvarat motionen 1327, som inte bör föranleda någonåtgärd från sida. Utskottet vill återigen stryka under atl del ärangeläget att man på olika områden söker underlätta förhållandena för deinvandrade kvinnorna. Det finns emellertid knappast anledning att sätta i gångett vidlyftigt utredningsarbete, utan i stället bör man snabbt initierakonkreta åtgärder på områden där problemen är väl kända. Utskottet har inhämtatalt den inom regeringens kansli under statsrådet ledning verksammainvandrarbered-ningen kommer att bilda en särskild arbetsgrupp föran undersökainvandrarkvinnornas ställning och vilka möjligheter del flnns att underiättaderas situation. Avsikten är atl gruppen skall ta upp sådana frågor sombehandlas i motionerna. Avdel anförda framgår att motionerna redan är tillgodosedda. Det finns alltsåinte någon anledning för att vidta någon åtgärd på grund av desamma. Från anslaget Översättningsservice, punkten D4,bekostas den del av invandrarverkets språksektions verksamhet, som inte täcksav intäkter. I propositionen föreslås atl anslaget skall höjas med 200 000 kr.till . för att göra det möjligt alt höja översättningsstandarden isamhällsinformationen på invandrarspråk. Utskottethar inte något att erinra mot förslaget och godtar anslagsberäkningen. I det följande behandlas motioner som i huvudsakrör lagen om rätt till ledighet och lön vid dellagande i svenskundervisning förinvandrare. Andra frågor på detta område, utbildningens organisation m. m., behandlasi utbildningsutskottet och i AU 1978/79:21 s. 44. Vid1972 års riksdag (prop. 100, InU 27) antogs lagen om rätt till ledighet och lönvid deltagande i svenskundervisning för invandrare (SFS 1972:650). Lagen träddei kraft och var till en början tillämplig på invandrare sombörjat sin första anställning här i landet efter utgången av år 1972.Invandrare som anlänt till riket efter den tidpunkten fick rätt till ledighetfrån arbetet och lön för att delta i svenskundervisning i . Rättentill ledighel kan begränsas genom avtal, och undervisningen förläggs i så falltill fritid. Oavsett om undervisningen bedrivs under arbetstid eller ej, harinvandrare rätt till lön under tid undervisning pågår. AU 1978/79:22 II Genom ändring av riksdag (prop. 43, InU15) gjordes lagen, med vissa avvikelser, tillämplig även på invandrare som föreden tagit anställning här i landet. De skall beroende påförkunskaper beredas ledighet med rätt till lön under 160 eller 240 limmar.Vidare har lagen genom ändring av riksdag (prop. 31, InU 8) gjortstillämplig på utländska sjömän på svenskt fartyg i utrikes fart. Efter den 1juli 1976 gäller lagen även den som har blivit svensk medborgare, sedan han harpåbörjat undervisning som avses i lagen (prop. 1975/76:177, InU 1975/76:41). Enligtlagändringen skulle svenskundervisningen för invandrare,som börjat arbeta här , vara genomförd före den 1 juli 1978.Arbetsgivare skulle därför erbjuda sådana invandrare ledighet för allmöjliggöra att utbildningen var genomförd . Isamband med behandlingen av propositionen 1975/76:177 föriängdes tiden till den1 , om arbetsgivaren hade försummat sina skyldigheter . De tilläggsbestämmelser som då antogs innebärföljande. Omarbetstagaren är medlem i arbetstagarorganisation som är eller brukar varabunden av kollektivavtal i förhållande till arbetsgivaren, för organisationen- efter invandrarens godkännande - besluta om ledighet och ledighetensförläggning. Ledigheten skall börja före utgången av . Uppkommer tvistom ledigheten som sådan eller tidpunkten härför, skall arbetsgivaren kunnaväcka talan vid domstol. Tills tvisten har prövats slutligt skall dock denfackliga organisationens beslut gälla. Visar del sig vid prövningen av tvistenatt arbetstagarorganisationen saknat fog för sitt beslut, skall arbetsgivarenkunna tillerkännas skadestånd från organisationen. Föroorganiserade arbetstagare eller arbelstagare som är medlem iicke-kollektivavtalsbärande facklig organisation föreslås särskilda regler.Sådan arbetstagare skall kunna få frågan om ledighet och ledighetens föriäggningprövad av domstol om han före utgången av har begärt ledighet menvägrats detta. Talan skall väckas före utgången av . Omarbetstagaren eller hans fackliga organisalion inte gjort anspråk på ledighetför att påbörja undervisning i svenska före utgången av , upphörarbetsgivarens skyldighet att ge sådan ledighel. Skyldigheten kan dock kvarståi ett speciellt fall även efler denna tidpunkt, nämligen om arbetstagaren kanåberopa synneriiga skäl, t. ex. sjukdom, för att han har underiålil an utnyttjasin rän till ledighet. Regeringenhar som sagts tillsatt en kommitté med uppgift alt göra en bedömningav i vilken utsträckning nuvarande svenskundervisning för invandrare inom olikaregelsystem och utbildningsanordningar svarar mot de mål och riktlinjer som harsatts upp för utbildningen. Kommittén skall mot den bakgrunden överväga denframlida inriktningen av insatserna. Vpkaktualiserar i motionen 485 en mängd ändringsförslag i fråga omsvenskundervisningen. Med hänsyn till atl den ovan nämnda kommittén skall gåigenom hela detta område finns det inte anledning att nu gå närmare in på AU 1978/79:22 12 Motionen avstyrks därför. GunnelJonäng (c) föreslår i motionen 2046 atl arbetsgivare skall befrias frånlönekostnader för ungdomar som genomgår svenskundervisning. Om samhället fårbära sådana kostnader bör enligl motionären arbetsgivarnas benägenhet attanställa unga invandrare öka. Även denna fråga torde falla inom den nyautredningens uppdrag. Med hänsyn därtill bör motionen inte föranleda någonåtgärd. m. fl. (c) föreslår i motionen 2142 att man i avvaktan på utredningenom svenskundervisningen förlänger de tidigare nämnda övergångsbestämmelsernaom rätt till svenskundeivisning för invandrare som fått anställning här ilandet . Enligtvad utskottet inhämtat bör man fram till med svenskundervisningha nått de "äldre" invandrare som är möjliga att nå med den nuvarandelagstiftningen. Utskottet är därför inte berett att gå med på en ytterligareförlängning av de aktuella övergångsreglerna. Utskottet förutsätter emellertidatt den nya utredningen kommer att ta upp undervisningsfrågan för invandraresom vistals i landet men ändå har bristfälliga kunskaper i svenska.Yrkandet avstyrks med hänvisning till det anförda. Tillsist lar utskottet upp ett yrkande i apk-motionen 2148. Motionärerna vill attåtgärder skall vidtas för att registrera alla i bosatta människors modersmål. Riksdagenhar tidigare avvisat liknande krav av integriletsskäl. Systemet skulle dessutombli dyrbart och svårt att administrera. När det gäller att nå personer medolika modersmål får man lita till andra metoder. Expertgruppen förinvandrarforskning (EIFO) gör på regeringens uppdrag en undersökning av frågan.I sammanhanget bör också nämnas att frågan om registrering av modersmåltidigare varit aktuell i samband med folk- och bostadsräkningen. Förslag om enny sådan räkning har f ö. lagts fram för . Med hänvisning tilldel anförda avstyrks motionsyrkandet. 1. att till för /80 anvisar ett förslagsanslag av 39 607 000kr., 2. beträffande utbyggnad avflyktingförläggningen i alt avslår motionen 1978/79:664,