bet · G201JuU30 · 1978-12-31 00:00:00 — veckorfrån den dag, då beslutet meddelades, till underrätten inkomma medbesvärsinlaga; har beslut under rättegången meddelats annorledes än vidsammanträde för förhandling, skall dock besvärstiden räknas från den 'Senaste lydelse 1972:430. JuU1978/79:30 33 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse dag, då klaganden erhöll del av beslutet. Klagan överbeslut om någons häktande eller kvarhållande i häkte eller i fråga, som avses i49 kap. 6S, vare ej inskränkt till . Om skyldighet att anmäla miss- Om skyldighet att anmäla miss- nöje medbeslut, som avses i 49 nöje med beslut, som avses i 49 kap. 3 S eller 4 Sförsta stycket 1, 2. kap. 3 S eller 4 S första stycket 1. 2, 3 eller 7, stadgasi nämnda kapitel. 3, 7, 8 eller 9, stadgas i nämnda 8 S Ej må talan föras mot hovrätts Ej måtalan föras mot hovrätts beslutangående jäv mot domare i beslut angående jäv mot domare i underrätt eller i dit fullföljd fråga, underrätt eller i dit fullföljd fråga, som avses i 49 kap. 4S första som avses i 49 kap. 4S första stycket 7 eller 6 S. stycket 7 eller 9 eller 6 S. I S Vill någon anföra besvär mothovrätts beslut, skall han från den dag. då beslutetmeddelades, till underrätten inkomma med besvärsinlaga; har beslut underrättegången meddelats annorledes än vid sammanträde för förhandling, skall dockbesvärstiden räknas från den dag, då klaganden erhöll del av beslutet. Klaganöver beslut om någons häktande eller kvarhållande i häkte vare ej inskränkttill . Om skyldighet att anmäla miss- Om skyldighet att anmäla miss nöje mot hovrätts beslut i fråga, nöjemot hovrätts beslut i fråga, som avses i 49 kap. 3 S eller 4 S för- somavses i 49 kap. 3 S eller 4 S för sta stycket I, 2, 3 eller 7, stadgas i stastycket 1, 2, 3, 7,Ä eller9, stad- 54 kap. 3 S. gas i 54 kap. 3 S. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i förvaltningsprocesslagen (1971:291) Härigenom föreskrivs att 34 Sförvaltningsprocesslagen (1971:291) skall ha nedan angivna lydelse. 34 S' Mot beslut, som ej innebäratt målet avgöres, får talan föras endast i samband med talan mot beslut isjälva målet. Talan får dock föras särskilt när rätten 'Senaste lydelse 1974:357. JuU1978/79:30 34 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1. ogillatinvändning om jäv mot ledamot av rätten eller invändning om att hinderföreligger för talans prövning, 2. avvisat ombudeller biträde, 3. förordnatrörande saken i avvaktan på målets avgörande, 4. förelagt någonatt medverka på annat sätt än genom inställelse inför rätten och underlåtenhetatt iakttaga föreläggandet kan medföra särskild påföljd för honom, 5. utdömt vite eller annan påföljd för underlåtenhet attiakttaga föreläg- . gande eller ådömt straff för förseelse i förfarandet eller ålagt vittne eller sakkunnigatt ersätta kostnad som vållats genom försummelse eller tredska, 6. förordnatangående undersök- 6. förordnat angående undersökningeller omhändertagande av per- ningeller omhändertagande av person eller egendom eller om annan son eller egendom eller om annan liknande åtgärdeller liknande åtgärd, 7. förordnatangående ersättning 7. förordnat angående ersättningför någons medverkan i målet. för någons medverkan i målet, eller 8. utlåtit sig i annat fall ån som avses i 7 i .frågasor7i gäller rättshjälp enligt rättshjäipslagen (1972:429). Mot beslut, varigenom målåterförvisas till lägre instans, får talan föras endast om beslutet innefattaravgörande av fråga, som inverkar på målets utgång. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1977:729) om patentbesvärsrätten Härigenom föreskrivs att 17 S lagen(1977:729) om patentbesvärsrätten skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse I fråga om talan motpatentbesvärsrättens slutliga beslut finns bestämmelser i patentlagen (1967:837), mönsterskyddslagen (1970:485), varumärkeslagen (1960:644). namnlagen(1963:521) och lagen (1977:1016) med vissa bestämmelser påtryckfrihetsförordningens område. Mot patentbesvärsrättens beslut, som ej är slutligt, fårtalan föras endast i samband med talan mot beslut i själva målet. Talan fårdock föras särskilt när rätten har ' Senaste lydelse 1977: 1021. JuU1978/79:30 35 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1. ogillatinvändning om jäv mot ledamot av rätlen eller invändning om att hinderföreligger för talans prövning, 2. avvisat ombudeller biträde, 3. utdömt viteeller straff för underlåtenhet att iakttaga föreläggande eller ålagt vittneeller sakkunnig att ersätta kostnad som vållats genom försummelse ellertredska, 4. förordnalangående ersättning för någons medverkan i målet, 5. utlåtit sig i annat fall än som avses i 4 i fråga somgäller allmän rättshjälp. Särskild talan som avses i andra stycket får föras avden som beslutet angår, om det har gått honom emot. Talan föres genom besvärhos regeringsrätten. Därvid äger bestämmelserna i 7S förvaltningsprocesslagen(1971: 291) motsvarande tillämpning. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder ochhyresnämnder Härigenom föreskrivs att 23 § lagen(1973: 188) om arrendenämnder och hyresnämnder skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Om fullföljd av talan mothyresnämnds beslut i ärende enligt 12 kap. jordabalken ellerhyresförhandlingslagen (1978:304) eller i ärende angående bostadsrätt,bostadssanering eller särskild förvaltning eller i ärende enligt lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m.m. finns bestämmelser i 12 kap. 70§jordabalken, 31 S hyresförhandlingslagen, 76§ bostadsrättslagen (1971:479), 21S bostadssaneringslagen (1973:531), 34S bosladsförvaltningslagen (1977:792)samt 25 S lagen om förvärv av hyresfastighet m.m. Mot beslutav hyresnämnd får talan föras särskilt, om nämnden 1. avvisat ansökansom avses 18, 11, 14-16, 16a eller 16c S, 2. avskrivitärende enligt 8-10, 15a, 16, 16a eller 16cS, dock ej när ärendet kanåterupptagas, 3. förordnat angåendeersättning för någons medverkan i ärendet, 4. utdömt viteeller annan påföljd för underlåtenhet att iakttaga föreläggande eller ådömtstraff för förseelse i förfarandet. Senaste lydelse 1978:306. 5. utlåtit sig i annat fall ån somavses i 3 i .fråga som gäller allmän rättshjälp. Särskild talan föres genom besvärhos bostadsdomstolen från den dag beslutet meddelades.Besvärshandlingen skall inges till domstolen. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1976:839) om statens va-nämnd Härigenom föreskrivs att 19 S lagen (1976:839) om statensva-nämnd skall ha nedan angivna lydelse. Talan mot beslut av nämnden, sominnebär avgörande av saken, föres genom vad. Detsamma gäller i fråga om beslut,varigenom nämnden i samband med avgörande av saken utlåtit sig om ersättningenligt 14S. Särskild vadeanmälan behövs ej. Mot nämndens beslut, varigenomnämnden avvisat ansökan, avskrivit mål, utlåtit sig om ersättning enligt 12 Stredje stycket eller 13 § eller i annat fall än som avses i första stycketutlåtit sig om ersättning enligt 14 S eller utlåtit sig i fråga som avses i 15S, föres talan genom besvär. Mot annat av nämnden meddelat beslut som ejinnebär avgörande av saken får talan föras endast i samband med sådan talansom avses i första stycket första punkten. Talan mot beslut av nämnden, sominnebär avgörande av saken, föres genom vad. Detsamma gäller i fråga om beslut,varigenom nämnden i samband med avgörande av saken utlåtit sig om ersättningenligt 14 S eller i annan fråga soi7i gäller altmän rättshjälp och som rörpart. Mot nämndens beslut, varigenom nämnden avvisat ansökan,avskrivit mål, utlåtit sig om ersättning enligt 12 S tredje stycket eller 13S eller i annat fall än som avses i första stycket utlåtit sig om ersättningenligt 14 S eller i annan fråga som gäller allmän rättshjälp eller utlåtitsig i fråga som avses i 15 S. föres talan genom besvär. Mot annat av nämndenmeddelat beslut som ej innebär avgörande av saken får talan föras endast isamband med sådan talan som avses i första stycket första punkten. Beslut av nämnden får verkställas som domstols dom. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i utsökningslagen (1877:31 s. 1) Härigenom föreskrivs att 212 och 219SS utsökningslagen(1877:31 s. skall ha nedan angivna lydelse. 212 Har överexekutor genom särskiltbeslut utlåtit sig över omständighet, som angår målets behandling; däröver måej besvär anföras annorledes än i sammanhang med huvudsaken. Ej vare partförment att särskilt överklaga beslut, varigenom överexekutor före måletsslutliga avgörande utlåtit sig i fråga, som avses i 195 S 1 mom., ellermeddelat förordnande enligt 208 §. Tilltror part sig visa, att utsökningsmål avöverexekutor onödigt uppehälles; äge då att däröver klaga. Har överexekutor genom särskiltbeslut utlåtit sig över omständighet, som angår målels behandling; däröver måej besvär anföras annorledes än i sammanhang med huvudsaken. Ej vare partförment att särskilt överklaga beslut, varigenom överexekutor före måletsslutliga avgörande utlåtit sig i fråga, som avses i 195 S 1 mom., ellermeddelat förordnande enligt 208 S eller utlåtit sig i fråga som gäller allmänrättshjälp. Tilltror part sig visa, att utsökningsmål av överexekutor onödigtuppehälles; äge då all däröver klaga. Talan mot hoviätts utslag ellerbeslut i utsökningsmål skall fullföljas genom besvär till högsta domstolen. Har i utsökningsmål hovrättmeddelat beslut, varigenom målet visats åter till överexekutor ellerutmätningsman, skall vad i 211 S 2 mom. finnes stadgat äga motsvarandetillämpning. Över beslut, varigenom hovrätten, innan ändringssökandetslutligen prövas, förordnat, att överexe-kutors utslag icke må verkställas elleratt, om verkställighet redan följt, ytterligare åtgärd ej må vidtagas, ellerutlåtit sig i fråga, som i 195 S I mom. sägs, må särskild talan föras. Harhovrätten i annat fall är nu sagts genom särskilt beslut utlåtit sig överomständighet, som angår målets behandling; däröver Över beslut, varigenom hovrätten, innan ändringssökandetslutligen prövas, förordnat, att överexe-kutors utslag icke må verkställas elleratt, om verkställighet redan följt, ytterligare åtgärd ej må vidtagas, ellerutlåtit sig i fråga, som i 195 S 1 mom. sägs, eller utlåtit sig i fråga somgäller allmän rättshjälp, må särskild talan föras. Har hovrätten i annat fallär nu sagts genom särskilt beslut utlåtit sig över om- ' Senaste lydelse 1946:814. ' Senaste lydelse 1946:814. må besvär ej anföras annorledes än ständighet, somangår målets be- i sammanhang med huvudsaken. handling;däröver må besvär ej an- förasannorledes än i sammanhang med huvudsaken. Ej må klagan föras över utslag,varigenom hovrätten undanröjt förordnande, som av överexekutor meddelatsenligt 208 S. Denna lag träder i kraft den . Lag om ändring i lagen (1966:293) om beredande av slutenpsykiatrisk vård i vissa fall Härigenom föreskrivs att 23 och 34 SS lagen (1966: 293) omberedande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall skall ha nedan angivnalydelse. Mot psykiatriska nämndens beslut får talan icke föras. Mot psykiatriska nämndens beslut enligt denna lag fårtalan icke föras. eller psykiatriska nämnden får avgöra ärenden endast om nämndens samtliga ledamöter äro närvarande. Beslut rörande förskott på ersättning som avses i 32 S eller 33 S tredje stycket får dock pä nämndens vägnar meddelas av ordföranden. eller psykiatriskanämnden får avgöra ärenden endast om nämndens samtliga ledamöter äronärvarande. Beslut rörande förskott på ersättning som avses i 32 S eller 33 Stredje stycket får dock på nämndens vägnar meddelas av ordföranden. Detsammagäller beslut som rör rättshjälp genom offentligt biträde. Bestämmelserna i 29 kap.rättegångsbalken om omröstning i överrätt äga motsvarande tillämpning påavgörande av utskrivningsnämnd eller psykiatriska nämnden. Denna lag träder i kraft . Senaste lydelse 1973: 129. JuU1978/79:30 39 Lag om ändring i lagen (1967:940) angående omsorger omvissa psykiskt utvecklingsstörda Härigenom föreskrivs all 22 och 45SS lagen (1967:940) angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstördaskall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 22 S' får avgöra ärende Beslutsnämndfår avgöra ärende endast omordföranden och minst endast om ordföranden och minst två andra ledamöter ärnärvarande. två andra ledamöter är närvarande. Beslut rörande förskott påersätt- Beslut rörande förskott på ersättning som avses i 20 S eller 21 Stred- ning som avses i 20 S eller 21 S tredje stycket får dock på nämndens jestycket får dock på nämndens vägnar meddelas av ordföranden. vägnarmeddelas av ordföranden. Detsammagäller beslut som rör rättshjälp genom ojjeniligt biträde. Bestämmelsena i 29 kap.rättegångsbalken om omröstning i överrätt äger motsvarande tillämpning påavgörande av nämnden. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 45 S' Mot psykiatriska nämndens be- Motpsykiatriska nämndens be slut eller huvudtillsynsmyndighe- sluté'/)//g/t/cnc//rt.g eller huvudtill- tens beslut enligt 44 S får talan icke synsmyndighetensbeslut enligt 44 S föras. får talan icke föras. 1 fråga om talan mot länsskolnämndsbeslut gäller 54 S skollagen i tilllämpliga delar. Denna lag träder i kraft . ' Senaste lydelse 1973: 130. Senaste lydelse 1971:639. JuU1978/79:30 40 Under den allmänna motionstiden vid riksmöteväckt motion I motionen 1977/78:287 av PerGahrton (fp) hemställs att ger regeringen till känna vad som imotionen anförs om generösare principer för rättshjälp då rättshjälpsbehovetuppstått på grund av felaktigt myndighetshandlande. Under den allmänna motionstiden vid riksmöteväckta motioner I motionen 1978/79: 1167 av KerstinAndersson i Kumla m.fi. (s) hemställs att hos regeringen begär enöversyn av rättegångskostnads- och rättshjälpsreglerna i mål om miljöskadormed sikte på att förbättra den enskildes möjligheter att med tekniskt biträdeföra talan om ersättning för sådana skador. I motionen 1978/79: 1173 av FilipFridolfsson (m) hemställs att hos regeringen begär förslag om sådanaändringar i rättshjälpslagen att näringsidkare ges möjlighet att få rättshjälpockså i angelägenheter som berör hans näringsverksamhet. Med anledning av propositionen väckta motioner I motionen 1978/79:2159 av MarianneKarisson (c) hemställs att ändrar rättshjälpslagen så att lagen blirtillämplig på ansökan om patent. I motionen 1978/79:2168 av EricJönsson m.fl. (s) hemställs att beslutar att skall varakansliort för en av rättshjälpsnämnderna. 1 motionen 1978/79: 2169 av UllaTillanderm.fi. (c) hemställs att beslutar att skall varakansliort för en av rättshjälpsnämnderna. I motionen 1978/79: 2173 av BrittaBergström (fp) hemställs att beslutar dels att tre av de nuvaranderättshjälpsnämnderna behålls i den nya organisationen (yrkande I), dels att rättshjälpsnämnderna iMalmö, och behålls i den nya organisationen (yrkande 2). I motionen 1978/79:2174 av BrittaBergström m.fl. (fp) hemställs att beslutar att skall varakansliort för en av rättshjälpsnämnderna även efter omorganisationen. I motionen 1978/79: 2175 av BoForslund m. fi. (s) hemställs att beslutar alt kvarstår somlokaliseringsort för rätishjälpsnämnd. I motionen 1978/79:2176 av BirgittaHambraeus m.fi. (c) hemställs att beslutar ändra rättshjälpslagen såatt ersättning kan lämnas även till tekniskt och annat sakkunnigt biträde vidmiljömål. JuU1978/79:30 41 I motionen 1978/79:2177 av KurtHugosson (s) och () hemställs att beslutar dels attutvidga rättshjälpsförmånerna vid bodelning på sätt som föreslås i motionen(yrkande 1), dels att avslå propositionens förslag till utvidgning avrättshjälpsförmånerna för näringsidkare (yrkande 2). I motionen 1978/79:2178 av KurtHugosson m.fi. (s) hemställs att beslutar att rättshjälpsnämnden iGöteborg skall vara kvar. I motionen 1978/79: 2179 av BertilJohansson (c) och () hemställs dels att avslårpropositionens förslag till regler angående kostnaderna för privat sakkunnig(yrkande I), dels att beslutar om reglerna angående kostnaderna förprivat sakkunnig på sätt som framförs i motionen (yrkande 2). 1 motionen 1978/79: 2180 avMarianne Karisson (c) hemställs att hos regeringen begär en snabbutredning av möjligheten att genom tillskapande av lätt ifyllbara blanketteroch förbättrad myndighetsservice göra rättshjälp till biträdeskostnad onödig imånga fall. 1 motionen 1978/79:2181 av ÅkePolstam m.fl. (c) hemställs att dels beslutar på sätt anförs imotionen angående fastställande av den övre beloppsgränsen till tjugo basbeloppför rättshjälp till näringsidkare i dennes näringsverksamhet (yrkande 1), delsbeslutar på sätt anförs i motionen angående borttagande av regeln om högst tvåanställda i fråga om rättshjälp till näringsidkare (yrkande 2), dels som sinmening ger regeringen till känna att de två kvarvarande rättshjälpsnämndernabör lokaliseras till och (yrkande 3), dels beslutar attföreslagna ändringar skall träda i kraft (yrkande 4). I motionen 1978/79:2182 av KurtSöderström (m) hemställs att beslutar att besvär över beslut ombeviljande av allmän rättshjälp skall fullföljas till besvärsnämnden förrättshjälpen. I motionen 1978/79:2183 av KurtSöderström (m) och () hemställs att som sin meninguttalar att nuvarande riktlinjer för nedsättning och eftergift avrättshjälpsavgift i princip bör behållas oförändrade. I motionen 1978/79:2184 av KurtSöderström (m) och () hemställs att med ändring avförslaget i propositionen beslutar att ikraftträdandet skall ske den I januari1980. I motionen 1978/79:2185 av HåkanWinberg m.fl. (m) hemställs att beslutar dels att i lagtexten omrältshjälpsnämndernas och besvärsnämndens sammansättning skall anges att av detvå advokaterna en skall vara anställd på allmän advokatbyrå och en varaenskilt verksam (yrkande 1), dels att uttala att näringsidkares möjligheter attfå rättshjälp JuU1978/79:30 42 utvidgas i förhållande tid vad som föreslås ipropositionen (yrkande 2), dels att reglerna om rättshjälp vid bodelningutformas så att möjligheterna att få biträde jämställs med möjligheterna att fåsärskild skiftesman (yrkande 3), dels att förordnande av biträde i vissaregeringsärenden skall ankomma på expeditionschefen i vederbörande departement(yrkande 4), dels att det allmännas talerätt i frågor om rättshjälp skall förasav annat organ än (yrkande 5), dels att antaleträttshjälpsnämnder skall vara fyra (yrkande 6), dels att rättshjälpsnämndernaskall ligga i . , och (yrkande 7), dels attikraftträdandet uppskjuts till (yrkande 8). I motionen 1978/79:2190 av ErikHovhammar m.fl. (m) hemställs att beslutar dels att näringsidkaresrätt till allmän rättshjälp skall bedömas på sätt som anges i motionen (yrkande1), dels att möjligheterna för näringsidkare att erhålla rättshjälp inte skallvara beroende av i vilken företagsform rörelsen bedrivs (yrkande 2). I motionen 1978/79:2191 av IngerLindquist (m) och () hemställs att beslutar att förläggaen rättshjälpsnämnd till . beslöt omen genomgripande reform av samhällets rättshjälp, se prop. 1972:4, JuU 12,rskr 205, prop. 1972: 132, JuU 1973: 1, rskr 21 och prop. 1973:74, JuU 19, rskr169. Reformen regleras främst i rättshjälpslagen (1972:429), som trädde i kraftden . Enligt rättshjälpssystemet kan rättshjälp i princip lämnasvar och en i varje rättslig angelägenhet, där behov av bistånd föreligger,oavsett om angelägenheten skall behandlas vid domstol eller vid annan myndigheteller om den inte alls skall prövas av myndighet. Lagen skiljer mellan fyraslag av rättshjälp, nämligen allmän rättshjälp, rättshjälp ät misstänkt ibrottmål, rättshjälp genom offentligt biträde samt rådgivning. Allmän rättshjälp kan lämnas i fråga om varje rättsligangelägenhet där behov av sådant bistånd föreligger, såvida inte rättshjälpskall utgå i annan form. Vissa begränsningar gäller dock. Sålunda är personer ide högre inkomstlägena uteslutna från allmän rättshjälp liksom andra juridiskapersoner än dödsbon. Begränsningar gäller också om den rättsliga angelägenheteneller sökanden saknar närmare anknytning till . Allmän rättshjälp utgårvidare i allmänhet inte till näringsidkare i angelägenhet som har samband mednäringsverksamheten. Den allmänna rättshjälpen innebär att staten betalarkostnaderna i ärendet, bl. a. kostnad för biträde, under förutsättning att denrättssökande själv bidrar till kostnaden efter förmåga enligt vissa normer(kostnadsbidrag). JuU1978/79:30 43 Rättshjälp åt misstänkt i brottmålinnefattar bl. a. biträde av offentlig försvarare. Rättshjälp genom offentligtbiträde förekommer i vissa i lagen särskilt angivna förvaltningsärenden som rörden personliga rörelsefriheten eller den kroppsliga integriteten. Denenskildes ekonomi saknar betydelse vid prövningen av frågan om det skall utgårättshjälp åt misstänkt i brottmål eller rättshjälp genom offentligt biträde. Rättshjälp kan slutligen utgå såsom rådgivning. Rådgivninginnebär rätt att mot en indexreglerad avgift av f. n. få göra enkortare konsultation hos advokat eller biträdande jurist på advokatbyrå. För tillgodoseende av allmänhetens behov av rättshjälp harinrättats 30 allmänna advokatbyråer, vilkas advokater eller biträdande juristerlämnar rättshjälp. Rättshjälp lämnas emellertid också av advokat ellerbiträdande jurist vid enskild advokatbyrå. 1 vissa fall får även annan personlämna rättshjälp. De administrativa uppgifterna på rättshjälpsområdet skötsregionalt av särskilda rättshjälpsnämnder. Det finns sex sådana nämnder,nämligen i , , , , och . För tillsynöver verksamheten vid rättshjälpsnämnder och allmänna advokatbyråer och församordning av uppgifterna inom rättshjälpsområdet finns en centralmyndighet.Som sådan fungerar . Beslut som rör allmän rättshjälp meddelas i regel avrättshjälpsnämnd. Fråga om ersättning till biträde i mål eller ärende vidallmän domstol prövas dock av domstolen. Även beslut som rör rättshjälp åtmisstänkt i brottmål meddelas av den domstol som handlägger själva målet.Beslut angående rättshjälp genom offentligt biträde meddelas däremot alltid avrättshjälpsnämnd. Beslut som meddelats av rättshjälpsnämnd kan överklagastill centralmyndigheten och prövas där av en särskild besvärsnämnd. Allmän domstolsbeslut rörande rättshjälp överklagas till högre rätt enligt bestämmelserna irättegångsbalken. Under arbetet medrättshjälpsreformen förutsattes att lagstiftningen på området skulle ses översedan tillräckliga erfarenheter vunnits av dess tillämpning (JuU 1972: 12 och1973: 1). I avbidan härpå har rättshjälpslagen ändrats på vissa punkter bl. a.i syfte att förenkla handläggningen av rättshjälpsärenden och i fråga omkostnad för skiftesman vid bodelning (prop. 1974: 71. JuU 18, rskr 235 ochprop. 1975/76:47, JuU 17, rskr 112). I fråga om rättshjälp genom offentligtbiträde i utlänningsärenden har beslutats ändringar i rättshjälpslagen somträdde i kraft (prop. 1977/78:90, AU 30, rskr 202). tillsattes rättshjälpsutredningen (Ju 1975:07) meduppgift att i första hand söka effektivisera de olika rättshjälpsformerna ochförenkla rältshjälpssystemet. Ett mål skulle vara att nå en ökad anpassning av JuU1978/79:30 44 samhällets rättshjälp till den rättssökande allmänhetensbehov. redovisade utredningen resultatet av sitt arbete ibetänkandet (SOU 1977: 49) Översyn av rättshjälpssystemet. De i förevarande proposition framlagda förslagen grundas påbetänkandet och remissbehandlingen därav. Lagrådsremiss beslutades i augusti1978, och beslut om propositionens avlåtande till fattades idecember 1978. Propositionen innehåller förslagsom gäller såväl de materiella bestämmelserna om villkor för och förmåner vidrättshjälp som de formella bestämmelserna om beslutsbefogenheter och omavgifts- och slutregleringssystemet. Det föreslås att beslutsbefogenheter i stor omfattningskall flyttas från rättshjälpsnämnderna dels till advokater och biträdandejurister vid advokatbyråer, dels till ett stort antal myndigheter, främstdomstolar, som handlägger det mål eller ärende vari rättshjälp är aktuell. byggs ut, och avgiften för rådgivning ställs irelation till tidsåtgången. Advokat och biträdande jurist föreslås fåbehörighet att bevilja allmän rättshjälp i vissa familjerättsligaangelägenheter, t. ex. äktenskapsskillnad. Nuvarande möjligheter tillersättning för biträdeskostnad som uppkommit före ansökan om allmän rättshjälpföreslås utvidgade.