bet · G201AU23 · 1978-12-31 00:00:00 — Effekterna av de nya stödformerna bör avvaktas innanman tar ställning till om ytterligare åtgärder behöver vidtas. På grund av delanförda avstyrker utskottet motionen 2562 i den aktuella delen. motionen 2566 framförda tanken på ett lönekostnadsbidrag avstyrks avutskottet med hänvisning lill vad som anförts vid behandlingen av motsvarandeförslag frän och . Inte heller övriga i motionen framfördayrkanden bör föranleda någon åtgärd. Utskottet avstyrker således motionen idess helhet. AU 1978/79:23 56 Utskottet övergår härefter lill moiionsförslagen ominvesteringsfondssys-lemel. Somovan redovisats vill komplettera sitt förslag om åtgärder för altsänka lönekostnaderna med möjligheter för företagen att inrätta särskildaregionala investeringsfonder. Yrkande om att regeringen skall lägga framförslag härom har framställts av redan i den väckta motionen 1478. Den moiionen remitterades tillnäringsutskottel som haravsty rkt den i del avgivna belänkandet NU1978/79:59. Utskottet delar näringsutskotlets uppfattning och avstyrkermotsvarande yrkande i den föreliggande moiionen 2557. Centermotionensyrkande om investeringsfondernas användning anknyter lill ett förslag frånsysselsätlningsutredningen. Utredningsförslaget noteras i propositionen menföranleder där endast konstaterandet alt det ankommer pä regeringen all beslutai dessa frågor. Utskottet vill med anledning av moiionen påpeka atlinvesteringsfonderna sedan läng tid tillbaka kunnat användas iregionalpolitiskt syfte. Fonderna har också i praktiken haft stor regionalpolitiskbetydelse. Enligt utskottets mening är det tveksamt om man bör öppna möjlighettill ett generellt frisläpp av fonderna, låt vara med begränsning till visstslödområde, som övrigt regionalpolitiskt stöd skall kunna användas ifull utsträckning. Det kan bli svårt alt bedöma hur stor den totalasubvenlioneringen egentligen blir. Däremot kan del vid handläggningen av deenskilda stödärendena visa sig lämpligiati,som förespråkas i ceniermotionen,kombinera ett utnyttjande av investeringsfond med regionalpolitiskt slöd. Någothinder mot ett på detta sätt kombinerat stöd finns inte. Som nämntsankommer del på regeringen att fatta beslut i sådana frågor. Någon ändring idenna ordning bör inte ske. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmoiionen i föreliggande del. Medde ovan redovisade ställningstagandena godtar utskottet de principer som liggertill grund för propositionens förslag till stödsystem och systemets uppläggningi stort. Utskottetkommer i den fortsatia framställningen atl ta upp olika frågorom systemetsnärmare utformning med anledning av vad som anförts i propositionen ochmotionerna. Innan utskottet övergår härtill bör påpekas att det nu beskrivnasystemet av stimulansåtgärder i form av bidrag och lån samt skattelättnader viainvesteringsfonderna kompletteras av andra åtgärder. Här kan erinras om deregionala utvecklingsfondernas betydelse för atl främja de mindre ochmedelstora företagen och om Norrlandsfondens verksamhet. Transportstödet harnämnts redan tidigare. Utskoitetanser det vara på sin plats att på nytt påminna om den grundläggandeförutsättningen för atl man med de regionalpoliliska medlen skall kunnaåstadkomma en mer balanserad fördelning av den sysselsättning som skapas inomnäringslivet. Som inledningsvis framhållits är möjligheterna att nå åsyftaderegionalpoliliska resultat beroende av ett expanderande AU 1978/79:23 57 näringsliv.Det är sålunda tillväxten som ger förutsättningar för en sådan fördelning avresurserna atl man kan nå de regionalpoliliska målen. De senaste årens svagaindustrikonjunktur som inträffade parallellt med siruk-lurkriser inom flera avvåra mest betydelsefulla industribranscher har medfört svåra problem för orteroch hela regioner såväl inom stödområdena som i övriga delar av landet.Samtidigt har gränserna för regionalpolitikens möjligheter blivitåskådliggjorda pä ett påtagligt sätt. Regionalpolitiken förmår inte lösaomfattande strukturkriser som drabbar hela branscher. Del är inte heller dessuppgift. De grundläggande problemen av det slaget måste lösas på andra vägar,genom branschpolitiska insatser och, , genom insatser för industriellförnyelse, dvs. genom samlade åtgärder inom hela det indusiripolitiska fältet.Regionalpolitiken kan pä olika sätt medverka och stödja en sådan utveckling meninte på egen hand lösa sysselsättningsproblemen. Vissaför samdiga stödformer gemensamma frågor Utskoitet har i den inledande historiskaåterblicken redovisat hur den slödberälligade verksamheten successivt breddats.Sysselsältningsutredningen konstaterar att det numera knappasi finns någonverksamhet av lokaliseringspolitiskt intresse som inte formellt omfattas avden regionalpolitiska stödverksamheten. 1 propositionen framhåller föredragandestatsrådet som allmän princip att endast verksamheter som kan påverkas i frågaom lokalisering eller omfattning bör fä regionalpolitiskt stöd. Han förordardärefter alt samma avgränsningar av den slödberälligade verksamheten som i för lokaliseringsstöd bör gälla även i fortsättningen och därvid omfattaalla former av regionalpolitiskt slöd. Därutöver föresläs regeringen fömöjlighet alt efter prövning i varje enskilt fall besluta om stöd till företagmed annan verksamhet, om denna har eller beräknas få särskild betydelse förnäringslivet i regionen eller annars bedöms vara av särskild regionalpolitiskbetydelse. Icenterns partimotion 2562 yrkas att även energianläggningar, som drivs medinhemska bränslen, skall hänföras till stödberättigad verksamhet. Stöd tillsådana anläggningar föruisätts kunna utgå generellt i områdena 5 och 6 ochefter särskild prövning i andra delar av landet. Utskottetkonstaterar alt om en energianläggning ingår som del av ell i övrigtstödberäiiigai projekt, exempelvis en industri, blir energidelen avanläggningen automatiskt stödberättigad. 1 andra fall bör frågan om stöd tillenergiprojekt prövas efter de riktlinjer som angivits i propositionen. Rent allmänlvill utskoitet tillägga alt om man vill främja användningen av inhemskabränslen bör detta ske från energipolitiska och inte från regionalpolitiskautgångspunkter. Stöd till insatser på energiområdet utgår enligt förordningen(1975:422, omtryckt 1977:388) om statsbidrag till energi-besparande åtgärderinom näringslivet m. m. Stödformen är aktualiserad i AU 1978/79:23 58 propositionen1978/79:115 om energipolitiken. Med det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandet. () och () föreslår i den under allmänna motionstidenväckta motionen 1556 att stöd skall kunna ges lill hantverk, reparations- ochunderhållsverksamhet. Deav motionärerna nämnda formerna av verksamhet kan - beroende på verksamhetensinriktning - utgöra induslriservice och därmed räknas som stödberättigadverksamhet. Avgörande är emellertid om verksamheten har enbart lokal betydelse.Är sä fallet bör regionalpolitiskt stöd inte beviljas. Att regeringen skall hamöjlighel att dispensera från denna huvudregel i speciella fall har ovanberörts. Med hänvisning i övrigt till de stödmöjligheler som finns inom ramenförde regionala invecklingsfondernas verksamhel och det särskildaglesbygdsstödet avstyrker utskottet motionen. Som stödmotiagare räknas främsi svenska ochutländska fysiska och juridiska personer som bedriver stödberättigad verksamhetinom det enskilda näringslivet. Till den slödberälligade kretsen hör ocksåstatliga företag men inte statliga myndigheter och affärsdrivande verk.Ipropositio-nen föreslås ingen annan ändring i dessa regler än viss vidgning avmöjligheterna för faslighelsförvaliande bolag att fö slöd. Vad nu anförts ipropositionen lämnar utskottet utan erinran. Kommuner,kommunala bolag och kommunala stiftelser kan endast i undantagsfall föregionalpolitiskt siöd. Ett av undantagen är investeringar ituristanläggningar. Vidare kan ett beviljat lokaliseringslän för byggnadsinvesteringkvarstå om en kommun övertar en faslighet av ett företag som beviljats lån ochhar råkat i svårigheter. Kommunen kommer därigenom att övertabetalningsansvaret för lokaliseringslänet. Dessutom kan kommuner få bidrag föralt bygga industrilokaler för uthyrning. Denna möjlighel lill bidrag, sominfördesår , står öppen i första hand för kommuner i del nuvarande inrestödområdet. Bidragsverksamheten finansieras frän ett särskill anslag. Bidragtill kommunala industrilokaler, som för innevarande budgetår är uppfört med 30milj. Inteheller när det gäller kommunernas möjlighet atl fö regionalpolitiskt slödföreslås från regeringens sida någon ändring i nuvarande principer. Däremotförordas en ändrad ordning för stödet lill kommunala industrilokaler. Sålundaföreslås i anslutning lill vad sysselsältningsutredningen har rekommenderat altdet särskilda statsbidraget ersätts av avskrivnings- och lokaliseringslän.Länemöjlighelerna bör begränsas lill kommuner inom stödområdena 4-6. Förslagetför som anslagsteknisk konsekvens atl stödverksamheten i fortsättningenfinansieras från anslagen till Regionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhet resp.Lokaliseringslån i stället för frän det särskilda anslaget, som därmed utgår urstatsbudgeten. Stödetbör enligt propositionen, liksom f. n. är fallet, främst avse mindreindustrilokaler på mindre orter. Härtill knyts i propositionen vissaytterligare AU 1978/79:23 59 restriktioner.Som allmän utgångspunkt anges att möjligheten lill slöd till kommunalaindustrilokaler bör utnyttjas sparsamt tills ytteriigare erfarenheter harvunnits av stödverksamheten. Normall bör slöd beviljas endast om preliminärthyresavtal finns tecknat för åtminstone en del av lokalen och sedan det harprövats om inte tilltänkta hyresgäster har möjlighet alt själva bygga lokaler.Vidare bör fastställas enhetliga riktlinjer för hyres-sättningen. Utskottetbiträder de allmänna principer som har angivits i propositionen förregionalpolitiskt slöd till kommuner. Stödet till industrilokaler kan ofta varaett verksamt medel all främja induslriutvecklingen på mindre orter. Utskottetgodtar vad som har föreslagits om den fortsatta siödgivningen till kommunalaindustrilokaler. Detta innebär all utskoitet ansluter sig lill alt dennastödgivning bör förbehållas kommuner inom stödområdena 4-6. Som följd av dettaställningstagande avstyrker utskottet vad som yrkas beträffande kommunalaindustrilokaler i motionerna 2504 av m. fl. (s)om möjligheten tillstöd i samtliga stödområden, 2574 av m. (c,s, m) om stöd tillkommuner i stödområde 3 under förutsättning alt området är primärtrekreationsområde (alternalivyrkande) samt 1563 av () och GöstaAndersson (c) om alt stöd skall kunna utgå pä samt I , Hultsfredsoch kommuner. i anslutning lill propositionen 1978/79:126 väckta moiionen 2238 av NilsÅsling (c) och Per () las upp frågan om bidrag lill ett kommunaltindustrihus i . Motionärerna vill all del ovannämnda anslaget till bidraglill kommunala industrilokaler för innevarande budgetår skall förstärkas med 14milj. Förstödtill kommunala industrihus finns,som framgärav del ovan sagda, en redanetablerad ordning, och den kommer med vissa modifieringar att bestå även ifortsättningen. Enligt ulskollets mening bör ett stödprojekt av aktuellt slagprövas i denna ordning. En framställning om stöd till ett industrihus har ocksåavgivits av . Framställningen bereds f n. avarbetsmarknadsstyrelsen, som har alt med eget yttrande överlämna den tillregeringen. Regeringens kommande prövning bör inie föregripas genom ell beslutav . Utskottet kan emellertid sä till vida instämma i vad motionärernaanfört atl särskilda omständigheter föreligger i ärendet. I fråga ommedelsanvisningen vill utskollel tillägga att behovet av anslagsförslärkninginte längre blir aktuellt på grund av de ändrade former för finansiering avstödverksamheten som förutsätts ske från . Mot bakgrund av detanförda bör moiionen inte föranleda någon åtgärd. Ipropositionens avsnitt om stödmotiagare behandlas också frågan omkollektivavtal vid det företag som söker regionalpolitiskt stöd skall utgöravillkor för alt bevilja sådant stöd. Föredragande statsrådet anseralt ettsådant krav inte kan ställas. Däremot bör krävas alt de anställda vidstödföretagen uppbär lön och andra anställningsförmåner som är jämförbara meddem som utgår enligl kollektivavtal inom branschen. Ett företag som inte hartecknat AU 1978/79:23 60 kollektivavtalskall styrka all lön och andra förmåner utgår på angivet sätt. Bevisbördanläggs med andra ord på företagel. Fråganom kollektivavtal, som också övervägs av sysselsätlningsutredningen, tas uppav m.fl. (s) i motionen 2561. Med utredningens förslag somutgångspunkt yrkar motionärerna alt skall som allmänt villkor förstöd kräva villkoret all kollektivavtal gäller vid siödförelaget. Utskoitetställer sig i denna fråga bakom föredragande statsrådets ovan redovisadeståndpunkt och avstyrker följaktligen motionsyrkandet. Isamma motion av m. fl. (s) förs fram ett tidigare aktualiseratförslag att införa styrelserepresentation I stödföretagen som ettbidragsvillkor. Motionärerna vill på detta sätt förbättra kommunernasmöjligheter alt la del av företagens planer. I motionen yrkas all regeringenSkyndsaml skall lägga fram förslag om sådan representation. Ettmotsvarande motionsyrkande från socialdemokratiskt häll behandlades avutskottet i betänkandet AU 1976/77:23. Utskottet hän visade dä bl. a. till atlkommunernas informationsbehov kan tillgodoses på andra vägar och till attstyrelserepresentation för kommuner kan införas som siödvillkor, om det i detenskilda fallet anses erforderligt. Yrkandei avstyrktes, och följdeutskottet. 1 den nu föreliggande motionen har enligl utskottets mening intelagts fram några nya skäl som gör del motiverat för att frångå sintidigare ställningstagande. Utskoitet avstyrker alltså det aktuellamotionsyrkandet. Sedan är 1974 har bedrivits försöksverksamhet medkönskvoiering som villkor för regionalpolitiskt stöd. Villkoret är att av arbetsplatserna vid de företag som beviljas stöd skall förbehållasvartdera könet. Ienlighet med sysselsättningsutredningens förslag förordas i propositionen atlkönskvoieringen i nuvarande form permanentas och görs tillämplig på alla formerav regionalpolitiskt slöd. Delta innebär en viss utvidgning av tillämpningen.Den kommer därmed, i motsats lill vad som gäller f n., atl även omflittaföretag som söker regionalpolitiskt stöd enbart i form av sysselsätlningsstöd.Kvoteringen bör enligt propositionen också tillämpas i de fall stöd lämnasenligl offertprincipen. Samma möjligheter att genom dispens helt eller delvisefterge 40-procenlsregeln som har funnits bör finnas även iforlsällningen. Moderaternaanför i parlimotionen 2557 bl. a. att kvoteringen kan på ett olyckligt sättläsa möjligheterna aU placera arbetssökande, och de vill därför avslå förslagetatt könskvoteringen skall byggas ut och bli ett permanent inslag iregionalpolitiken. Atlöka sysselsättningen för kvinnor och minska den könsmässiga uppdelningen päarbetsmarknaden är ett primärt mål i strävandena mot jämställdhet mellankvinnor och män. Gjorda undersökningar visar all den AU 1978/79:23 61 bedrivnaförsöksverksamheten har haft positiva effekter. allmänl motiv för attbehålla könskvoteringen som stödvillkor är atl andelen kvinnor medförvärvsarbete i regel är lägre inom stödområdena än inom övriga delar avlandet. Skäl saknas all, som moderaiernas yrkande innebär, under beteckningenförsöksverksamhet bibehålla del införda villkoret omkönskvoiering. Alt villkoret även görs tillämpligt på sysselsällningsslödel ide fall sådant stöd beviljas fristående frän annat stöd finner ulskotteinaturligt med hänsyn lill all sysselsällningsslödel vid biföll lillproposilionens förslag blir väsentligt förstärkt. Utskottet biträder med delanförda propositionens förslag om könskvoteringen och avstyrker moderaiernasavslagsyrkande. Somnyss nämnts förutsätts i propositionen att det även i fortsättningen skall finnasmöjlighel att dispensera frän könskvoteringsreglerna. m. fl. (s)lägger i moiionen 2576 fram ett tämligen detaljerat förslag lill bestämmelserom dispens från könskvotering. Delbör ankonuiia pä regeringen och stödmyndigheterna atl liksom tidigare utfärdadeialjbeslämmelserav del slagel. Med hänsyn härtill och då utskottet intefinner skäl atl kommentera dispensförslaget avstyrks motionen. Innan detta avsnitt om gemensamma frågor förstödsystemet avslutas vill uiskoltet fösta uppmärksamheten på den praxis istödärendena som utvecklats och som redovisas i propositionen på s. 93-94.Redovisningen avser handläggningen av ärenden om lokaliseringsbidrag,avskrivningslån och den befrielse att betala ränta på lokaliseringslän som dethittills varit möjligt all medge. Vid behandlingen av ett siödärende ställs detsammanlagda stödbeloppet i relation till antalet nytillkomna arbetstillfällen.För nuvarande stödområden har i praxis utformats särskilda riktvärden försubventionen av varje nytt arbetstiliralle. Särskilda skäl krävs föran beviljaslöd som överstiger riktvärdet i resp. stödområde. Enligtpropositionen bör nuvarande praxis föran bestämma stödets storiek behållas. Ettsyslem med riktvärden har onekligen fördelar från administrativ synpunkt. Detär ägnat all främja enhetlighet och konsekvens i siödgivningen och är särskillvärdefullt när många myndigheter är inblandade, vilket är fallet dä en stor delav ärendena hanteras på det regionala planet. Å andra sidan bör tillämpningenav riktvärdena inte drivas därhän alt man inte utnyttjar den flexibilitet somfinns inbyggd i stödsystemets grundläggande konstruktion. Som utskoitet närmareskall utveckla i avsnittet om lokaliseringslån i anslutning lill ett förslagom ränlebefrielse bör de normala maximibeloppen för subvention perarbetstiliralle kunna frångås när det gäller alt få till stånd enregionalpolitiski angelägen eiablering. Även dä det är fråga om altdifferentiera stödet mellan olika delarav vidsträckta kommuner i finnas skäl atl jämka de gängse maximilalen. AU 1978/79:23 62 Utskottet har i del föregående tagit ställning lillden utbyggnad av sy.sselsättningsstödei som förordas i propositionen. I dettasammanhang lar utskottet därför endast upp frågan om övergångsregler. Sysselsättningsstödetberäknas för den sysselsättningsökning som uppstår inom stöd fö re tagen underett kalenderår. De nya reglerna för stödet bör enligt propositionens förslagbörja tillämpas med som försia kvalifikations-år. Stöd som beviljasunder eller tidigare bör följa nuvarande regler. Propositionensförslag till övergångsregler kan synas naturligt med hänsyn tillkalenderärsberäkningen. Den föreslagna kraftiga förstärkningen av stödet somavses ske frän är 1980 ger emellertid anledning till farhågor för attövergångsregeln kommer all verka hämmande på förelagens benägenhet atlnyanställa arbetstagare under återstoden av innevarande år. Denna olägenhet börundvikas. Uiskoltet föreslår därför att skall fö räknas som försiakvalifikationsår för sysselsättningsslödet i dess nya form. Utskottet ärmedvetet om alt del härigenom kan uppslå visst administrativt merarbete. Vidaremåste de tidigare redovisade reglerna om könskvotering och förhandsbeskedtillämpas i modifierad form . Vad utskoitet anfört i dennafråga bör ges regeringen till känna. Även frågan om lokaliseringslånens användning m. m.har behandlats i det föregående. I detta sammanhang tar utskottet endast uppfrågan om ränlebetalningen. Räntanpå lokaliseringslån uppgår f n. till del offlciella diskontot ökat med 3,75 96.Som en särskild stödform har använts räntebefrielse som kunnat medgesför högst tre är. föreslog alt möjligheten tillräntebefrielse slop.as och ersätts med möjlighet lill anstånd an betala räntaunder högst . Under ansiåndsliden skall ränlebeloppet ackumuleras ochläggas lill kapitalskulden. Någon direki subvention kommer därmed inte längreatt ges i samband med lokaliseringslån. Utredningsförslaget biträds ipropositionen. BengtFageriund m. fl. (s) framhåller i motionen 2561 att räntebefriclsen i vissafall visat sig vara ell avgörande argument för an få till stånd enomlokalisering eller utbyggnad av företag. En viss men i förhållande tillnuläget begränsad möjlighet till ränlebefrielse för lokaliseringslån bör därförfinnas kvar i stödsystemet. En förutsättning skall vara all lokaliseringenskall framsiå som särskill angelägen. Ärende om ränlebefrielse bör enligt motionenprövas av regeringen i varje särskilt fall. Räntebefrielsehar visat sig vara ell verksamt medel inom del regionalpoliliska slödel.Utskottet har därför förståelse för motionärernas önskemål att AU 1978/79:23 63 Del uppstår emellertid komplikationer all kombinera dettaönskemål med del förenklade och delvis omkonstruerade stödsystem, som föreslagitsi propositionen och som i och för sig inte ifrågasatts i moiionen. Utskottethar därför undersökt om man inte inom ramen för det föreslagna systemet kan nåsamma effekter som motionärerna eftersträvar, nämligen an öppna möjlighetertill ett särskilt tillskott i fråga om stöd till lokaliseringsprojekt sombedöms som särskilt angelägna. uppfattning bör det vara möjligt att tillgodose motionärernasönskemål. I allmänhet bör man inom ramen för avskrivningslånen kunna gesubventioner av samma storlek som enligt det nuvarande syslemet inkl.ränlebefrielse. För att nå denna effekt kan del i vissa föll bli nödvändigt attgå ifrån de riktvärden som uppställts för subvention per arbetstillfälle.Myndigheterna bör kunna utnyttja denna möjlighet när del gäller särskiltangelägna projekt. I sista hand har regeringen dessutom möjlighel alt, om detvisar sig erforderligt, höja den övre gränsen för bl. a. avskrivningslån. Motbakgrund av del anförda synes motionsyrkandet inte behöva föranleda någonåtgärd. Utskottet vill dock tillägga att om erfarenheterna av den nya ordningenblir negativa bör det övervägas att återinföra ett system med räntebefrielse. Regionalpolitiskt stöd har kunnat lämnas enligtoffertprincipen sedan är 1977. Principen innebäratt del företagsekonomiskaintresset förenas med det samhällsekonomiska genom att staten på offert frånell förelag - statligt, privat eller kooperativt - betalar särskild ersättninglill företaget för alt del vidtar åtgärder som staten i regionalpolitiskt syfteönskar att företagel skall göra. Metoden har varit avsedd atl användas iNorrbotten och vid nyetableringar i skogslänens inre delar. Offerisiöd harenligt propositionen lämnats i endast fyra fall. Ilikhet med sysselsättningsutredningen anser föredragande statsrådet atloffertprincipen som regionalpolitisk stödform bör användas även i fortsättningen.Metoden bör aktualiseras endast när övriga stödformer inte är tillämpliga. Denbehöver inte längre tas i bruk föran ge förhöjt investeringsstöd. Det kan skepå annat sätt. Meningen är att stödformen skall användas bl. a. som ell allmänlinkörningsstöd under högst . Den föresläs kunna utnyttjas inom samtligastödområden när det gäller projekt inom den privata tjänste- och servicesektorninkl. slöd till riksorganisationer och administrativa funktioner inom störreindustriföretag. När det gäller övriga typer av stödberättigad verksamhel börprincipen vara förbehållen stödområdena 4-6. Moderaternagodtar i partimolionen 2557 att offertprincipen lillämpas även iforlsällningen. De vill emellertid tillfoga som villkor utöver kravet påsysselsättningseffekt atl tillämpningen av offertprincipen skall åstadkomma AU 1978/79:23 64 produktivatillgångar, dvs. - som det sägs i motionen - "vara led i en från allmännautgångspunkter önskvärd utveckling". Enligtett av de exempel som lämnas i propositionen pä offerlprincipens användning börstöd kunna lämnas lill ett företag för åtgärder som inte är företagsekonomisktmotiverade för förelaget självi men som kan utnyttjas av andra förelag ochbidra till att utveckla den industriella miljön i området. En sådan användningsynes ligga väl i linje med vad som förordas i motionen. Emellertid bör luaninte föra in ett stödvillkor av del allmänl hållna slag som moderaiernaförordar.