bet · G201JoU19 · 1978-12-31 00:00:00 — Påregeringens förslag i denna del har lagrådet anfört vissa konstitutionellasynpunkter. Enligt 2 kap. 8 § regeringsformen gäller att varje medborgare ärtillförsäkrad frihet att förflytta sig inom riket och att lämna detta. Ettåläggande av myndighet att upp till vara bosatt på viss fastighetstrider enligt lagrådet mot detta grundlagsstadgande, även om åläggandet kananses som en följd av en frivillig ansökan om att få förvärva fastigheten.Begränsning i rörelsefriheten blir dock tillåtlig enligt 2 kap. 12 §regeringsformen om den görs endast för att tillgodose ett ändamål som ärgodtagbart i ett demokratiskt samhälle. Lagrådet drar den slutsatsen att ettåläggande av föreslagen art torde rymmas inom denna gräns men erinrar om attdet enligt samma grundlagsbud inte får gå utöver vad som är nödvändigt medhänsyn till det avsedda ändamålet. Utskottethar inte funnit anledning till annan bedömning än lagrådet i fråga om denföreslagna bestämmelsens förenlighet med de grundläggande fri- ochrättigheterna enligt regeringsform.en. Från jordpolitisk synpunkt finnerutskottet det lämpligt att tillståndsmyndigheten ges inöjlighet att i vissafall uppställa villkor om såväl brukning som bosättning. Denna möjlighet kanbl. a. visa sig värdefull i sådana situationer där förvärvarens motiv ochavsikter med förvärvet är svårbedömbara. Som i propositionen framhålls börsådana förelägganden reserveras främst för de fall då avslag påförvärvsansökningen närmast skulle komma i fråga men tvekan råder. Utskottetdelar uppfattningen att det är brukningsplikten som är det väsentliga isammanhanget, även om det oftast innebär att en förvärvare måste varabosatt på egendomen för att yrkesmässigt och effektivt kunna bruka den. Om förvärvarenredan är bosatt på orten eller bosättning på egendomen är olämplig blir, somanförs i propositionen, föreläggande om bosättningsplikt inte aktuellt.Utskottet ansluter sig till de uttalanden som gjorts i JoU1978/79:19 29 propositionen rörande de föreslagna reglernas tillämpningoch avstyrker motionen 2162, yrkandet 2. I anslutning till i motionen 2163 anförda synpunkterfinner utskottet lämpligt föreslå en redaktionell jämkning av 10 § förstastycket i regeringens förslag vilken synes ägnad att klarare ange stadgandetsinnebörd. 1 propositionen anförs under dennapunkt bl. a. att samhällets åtgärder på jordbrukets område bör samordnas medoch ingå som ett led i en aktiv regionalpolitik. Sådana åtgärder har vidtagitsinom såväl pris-som rationaliseringspolitiken. Därav följer att ävenjordförvärvslagen bör stå i överensstämmelse med de regionalpolitiskasträvandena. I den nuvarande lagstiftningen saknas sådana hänsynstaganden,vilket enligt propositionen har bidragit till den negativabefolkningsutveckling som kännetecknat delar av vårt land. Vid tillämpningen avjordförvärvslagens allmänna regler måste större hänsyn än tas till deregionalpolitiska förutsättningarna. Jordbrukets betydelse för det samladenäringslivet och sysselsättningen varierar mellan olika delar av vårt land. Ivissa regioner är övrigt näringsliv svagt utvecklat, och många skäl talar föratt en väl differentierad jordbruksproduktion upprätthålls inom dessa områden.Prövningen bör således alltid göras mot bakgrund av ortens förhållanden ochförutsättningar för lantbruk. Enligt propositionen är emellertid dessa generellahänsynstaganden inte tillräckliga för att främja tillkomsten avlantbruksföretag inom områden där detta är särskilt angeläget frånregionalpolitisk synpunkt. De allmänna bestämmelserna i lagen tar nämligenfrämst sikte på utvecklade och utvecklingsbara företag. Lagen bör därförutformas så att i sådana områden etablering och utveckling främjas även avsådana lantbruksföretag som är begränsat utvecklingsbara eller som ej är utvecklingsbara. Mot angivna bakgrund föreslås att i lagen tas in enbestämmelse som gör det möjligt alt av regionalpolitiska skäl förbehållabegränsat utvecklingsbara och ej utvecklingsbara företag ät brukare som ärbosatta på orten, om företagen behövs som komplement till annan sysselsättning.Vidare bör det vara möjligt att vägra förvärvstillstånd om egendomen behövssom tillskott till ett begränsat utvecklingsbart eller ej utvecklingsbartföretag. Vid prövning av förvärv som avser nyetablering på ej utvecklingsbaraeller begränsat utvecklingsbara jordbruk måste givelvis de regionalpolitiskasynpunkterna vägas mot behovet av marktillskott till inom området redanetablerade jordbrukare. Utskottethar ingen erinran mot propositionens förslag i denna del. I propositionen läggs fram vissaförslag till ändring i fastighetsbildningslagen (1970: 988). Förslaget innebäri korthet en utvidgning av 4 1978/79. JoU 1978/79:19 30 skyldighetenatt vid vissa förrättningar underställa tillståndsmyndighet frågan omförvärvstillstånd m. m. Utskottet har ingen erinran mot förslaget i denna del. Utskottethar funnit lämpligt att i detta sammanhang behandla dels den väckta motionen 1977/78: 595, dels yrkandet 1 i den underallmänna motionstiden väckta motionen 1978/79: 756. I motionernaanförs att strukturförändringen i det svenska jordbruket innebär en allt längredriven sammanslagning till större enheter. Härigenom försämras möjligheternatill nyetablering för unga lantbrukare. För att i någon mån motverkasammanslagningen av jordbruksfastigheter borde enligt motionären en vissavstyckningsverk-samhet befrämjas. I första hand borde sådan avstyckning ochdelning i samråd med lantbruksnämnderna ske av statens och kyrkans egendomar.Även större enskilda gårdar bör kunna ifrågakomma för styckningsverksamhet. Dennu behandlade propositionen omfattar en rad åtgärder av jordpolitisk natur,vilka enligt utskottets mening ligger i linje med motionärernas allmännasyften. Som framgår av den inledningsvis gjorda redogörelsen skalllagstiftningen bl. a. främja uppbyggandet och vidmakthållandet av effektivafamiljeföretag. Genom den föreslagna utvidgningen av lagens tillämpningsområdetill att avse bl. a. en del släktförvärv och vissa statliga samt kyrkligaöverlåtelser kommer den jordpolitiska prövningen att omfatta ett betydligtstörre antal fastighetsöverlåtelser än f. n. 1 sammanhanget vill utskottetsärskilt peka på de nya bestämmelser som gör det möjligt att hindrasammanslagning av två eller flera utvecklade eller utvecklingsbaralantbruksföretag. Genom särskilda regler om bruknings- och bosättningsplikt harmarkerats att sådana företag i första hand skall förbehållas aktiva jordbrukaresom har för avsikt att bosätta sig på egendomen och yrkesmässigt bruka den.Sammanfattningsvis anser utskottet att de allmänna syftena med nu ifrågavarandemotionsförslag i stor utsträckning bör kunna tillgodoses vid tillämpningen avden nya jordförvärvslagen. Utskottet är inte berett förorda någon särskildutredning av i motionerna åsyftat slag. Förevarande motion och motionsyrkandebör därför inte föranleda någon åtgärd. Propositionenföranleder i de delar den inte särskilt berörts i det föregående ingen erinraneller särskilt uttalande från utskottets sida. 1. beträffande förvärv genom köp, byte och gåva m.m. a. antar 1 § i det genom propositionen framlagda förslaget tilljordförvärvslag, JoU 1978/79:19 31 b.lämnar utan åtgärd motionen 1978/79: 2166, yrkandena 1 och 2, och motionen1978/79: 2167, 2. beträffandestatens förvärv och överlåtelser a. med avslag påmotionen 1978/79: 2161 antar 2 § 1 och 18 § i det under moment 1 nämnda lagförslaget, b. antar 2 § 2 idet under moment 1 nämnda lagförslaget, 3. beträffande kommunala förvärv med avslag på motionen 1978/ 79: 2164,yrkandet 2, antar 2 § 3 och 8 § i det under moment 1 nämnda lagförslaget, 4. beträffande släktförvärv a. med avslagpå motionerna 1978/79: 2158, 1978/79:2160 och 1978/79: 2162, yrkandet 1, antar 2 § 5 i det under mo ment 1 nämnda lagförslaget, b. avslårmotionen 1978/79: 2166, yrkandet 3, 5. beträffande förvärv genom exekutiv auktion lämnar motionen 1978/79:2163, yrkandet 2, utan åtgärd, 6. beträffande allmänna riktlinjer för förvärvstillstånd med avslag på motionen 1978/79: 2163,yrkandet 1 i denna del, antar 3 § i det under moment 1 nämnda lagförslaget, 7. beträffandepriskontroll m. m. a. med avslagpå motionen 1978/79: 2162, yrkandet 3, antar 4, 14 och 16 §§ i det under moment 1 nämnda lagförslaget, b. ansermotionen 1978/79:2163, yrkandet 3, besvarad med vad utskottet anfört, 8. beträffande sammanförande och uppdelningav lantbruksföre tag m. m. lämnar utan åtgärd motionen 1978/79: 2164, yrkan det 1 i denna del, motionen 1978/79:2166, yrkandet 4 och motionen 1978/79: 2162, yrkandet 7, 9. beträffande juridiska personers förvärvm. m. lämnar utan åt gärd motionen 1978/79: 2164, yrkandet 1 i denna del, 10. beträffande bosättning och brukning m. m. medavslag på motionen 1978/79: 2162, yrkandet 2, a. antar 6 § 1 idet under moment 1 nämnda lagförslaget, b. med anledningav regeringens förslag och motionen 1978/79: 2163, yrkandet 1 i denna del, antar 10 § i det under moment 1 nämnda lagförslaget medden ändringen att lagrummet erhåller följande som ulskollels förslag betecknadelydelse: I beslut om tillstånd att förvar- I beslutom tillstånd att förvär va egendom, på vilken drivs eller va egendom, på vilken drivs eller skall drivas utvecklat eller utveck- skall drivas utvecklat eller utveck lingsbart lantbruksföretag, eller lingsbart lantbruksföretag, eller egendom, som av regionalpolitiska egendom, som av regionalpolitiska JoU 1978/79:19 32 skälbehövs för att främja syssel- skäl behövs för att främja syssel sättningen på orten, får tillstånds- sättningen på orten,får tillstånds myndigheten efter åtagande av myndigheten efter åtagande av förvärvaren föreskriva att denne förvärvaren föreskriva att denne skall under en lid av högst fem skall yrkesmässigt bruka egendo- år yrkesmässigt bruka egendomen men och, om det finns särskilda och, om det finns särskilda skäl skäl till det, även att han skall till det, även att han skall vara vara bosatt på den. Sådan före- bosatt på den. skrift skall avse , dock högst Iakttar förvärvaren inte föreskrift meddelad enligtförsta stycket eller överlåter han egendomen före den föreskrivna tidensutgång, får staten lösa egendomen, om det inte är oskäligt. 11. antar det genom propositionen framlagda förslaget tilljord-förvärvslag i den del det inte omfattas av utskottets hemställan ovan, 12. antar det genom propositionen framlagda förslaget till lag om ändringi fastighetsbildningslagen (1970: 988), 13. lämnar motionen 1978/79: 2162, yrkandet 8, utan åtgärd, 14. lämnar utan åtgärd motionen 1977/78:595 och motionen 1978/79: 756,yrkandet 1. Närvarande:Einar (), (), (), Maj BrittTheorin (s), (), (), (), AkeWictorsson (s), i (), (), (). (), i (c), () och EricKrönmark (m). , , ,, , och (alla s) anseratt dels den del av utskottets yttrande som på s. 15börjar med "Som anförs" och på s. 17 slutar med "någonoklarhet" bort ha följande lydelse: JoU 1978/79:19 33 I propositionen föreslås i motsats till vad somnu gäller att de kommunala förvärven av jordbruksfastigheter skall prövasenligt jordförvärvslagen. Undantag görs för de fall då kommun förvärvar egendomenfrån staten eller utövar förköpsrätt enligt förköpslagen. I en särskildbestämmelse i lagförslaget anges att kommun inte får vägras förvärvstillståndför förvärv av sådan fast egendom som med hänsyn till den framtida utvecklingenkrävs för tätbebyggelse eller därmed sammanhängande anordning. I propositionenerinras om att genom den fysiska riksplaneringen och upprättandet avkommunöversikter och markdispositionsplaner tagits fram ettomfattande material som belyser bl. a. lokaliseringen av den mark som är avintresse för samhällsändamål. Regeringen drar emellertid inte härav annan slutsatsän att detta material kunde bli ett värdefullt hjälpmedel vid den ipropositionen förordade prövningen av kommunernas förvärv. Utskottetanser det för sin del principiellt tveksamt om en prövning av kommunalamarkförvärv är förenlig med kommunernas ansvar för den fysiska planeringen. motionen 2164 anförts har inte några vägande skäl redovisats för att låta denjordpolitiska prövningen omfatta även de kommunala förvärven. Självfallet börhänsyn tas till de jordpolitiska intressena även i samband med kommunalamarkförvärv. Detta bör dock enligt utskottets mening kunna ske inom ramen förden fysiska planeringen. För att säkerställa att nämnda intressen blir beaktadeäven i den konkreta förvärvssituationen bör det vara tillräckligt med ettsamrådsförfarande mellan kommunen och lantbruksnämnden. Därutöver bör tilläggasatt den fysiska planeringen liksom de enskilda kommunala fastighetsförvärvenprövas av folkvalda församlingar, vilket bör vara en garanti för att olikamarkpolitiska intressen beaktas. Utskottet tillstyrker således motionen 2164 idenna del och förordar att den av regeringen föreslagna tillståndsplikten förkommunala förvärv ersätts med en regel om obligatoriskt samråd mellan kommunoch lantbruksnämnd. Utskottetvill i sammanhanget fästa uppmärksamheten pä att termen kommun förekommer i tvåolika betydelser i svensk lagstiftning. I 1 kap. 7 § och S kap. 5 §regeringsformen förstås med kommun såväl primärkommuner somlandstingskommuner. I kommunallagen (1977: 179) används ordet kommun enbart ibetydelsen primärkommun och ställs mot landstingskommun. Enligt utskottetsmening bör även landstingskommuns markförvärv vara undantagna fråntillståndsplikten. Med hänsyn till den dubbeltydighet som enligt det nysssagda vidlåder begreppet ko.mmun bör i lagtexten klart anges att undantagetomfattar även landstingskommuns förvärv. delsutskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande kommunala förvärv med anledning avregeringens förslag och med bifall dll molionen 1978/79: 2164, yrkandet 2, JoU1978/79:19 34 dels antar förslaget till jordförvärvslag med denändringen att 2 § 3 erhåller följande som reservanternas förslag betecknadelydelse samt 8 § i regeringens förslag utgår, dels antar det som reservanternasförslag betecknade förslaget till 2 a § jordförvärvslagen, Regeringens förslag Reservanternas förslag 2 § Förvärvstillstånd enligt 1 § be- Förvärvstillståndenligt 1 § be- hövs inte, hövs inte, 3. om kommun förvärvar egen- 3. om kommun eller landstings domen från staten eller utövar för- kommunförvärvar egendomen, köpsrällenligt förköpslagen (1967:-------- Innan kommun eller landstingskommunförvärvar egendom som avses i I §, skall yttrande inhämtas av lantbruksnämnden. 8§ Kommun får inte vägras tillståndtill förvärv av sådan fasl egendom som med hänsyn lill den framlidautvecklingen krävs för tätbebyggelse eller därmed sammanhängande anordning. , (alla m) anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 18 börjar med "Utskottet anser" och på s. 19 slular med"avser släktförvärv" bort ha följande lydelse: Utskottetanser--------- (lika med utskottet)------- och brukande. Emellertidkan det på goda grunder ifrågasättas om den föreslagna utvidgningen 1 avtillståndsplikten vid släktförvärv kan i nämnvärd mån bidra till attförverkliga jordförvärvslagens syften härvidlag. Otvivelaktigt förhåller detsig så att de fastigheter som är undantagna från tillståndsprövning intekommer med i rationaliseringsverksamheten i samma utsträckning som detillståndsprövade förvärven. Så är också fallet med de fastigheter som ärvs.Enligt utskottets mening kan det inte hävdas att just de marköverlåtelser somsker till syskon och syskonbarn i JoU 1978/79:19 35 nämnvärdmån påverkar själva utbudet av fastigheter. Av utredningens undersökningarrörande perioden 19701974 framgår också att förvärv av syskon och syskonbarnutgjorde av släktförvärven och en än mindre andel av dettotala antalet markförvärv. Det förhållandet att nu gällande lagstiftningtillåter vissa släktköp utan prövning av administrativ myndighet utgör såledesinte den verkliga orsaken till rådande otillfredsställande förhållanden påförevarande område. Mera verkningsfulla insatser torde kunna göras genom t.ex. åtgärder på skattelagstiftningens område. motionen 2162 anförs finns i en tradition att bevara gårdar isläkten, vilken är ägnad att stimulera insatser för god skötsel och vård samten effektiv användning av landets jordbruksmark. Den nu föreslagna prövningenav överlåtelser inom en nära släktkrets utgör ett allvarligt avsteg från en av deviktigaste grunderna för svensk lagstiftning. Utskottet vill i sammanhangetsärskilt peka på den motsägelse som ligger däri att förvärv genom arv inomsläktkretsen inte skall prövas medan däremot en överlåtelse, som ofta kan kommatill stånd som ett slags förtida arv, skulle omfattas av den föreslagnaprövningen. En prövning uteslutande betingad av det sätt på vilket förvärvetsker är ägnad att skapa osäkerhet och onödigt byråkratiskt krångel samt altförhindra transaktioner som från strikt jordbruksekonomiska synpunkter kananses fullt legitima. a. de skäl som anförts är utskottet inle berett att godta den föreslagnatillståndsprövningen såvitt avser syskon och syskonbarn. Vadbeträffar förvärv bakåt i en släktkedja vill utskottet hänvisa till ettuttalande av utredningen (SOU 1977:93 s. 73) aU det vid tillståndsprövningenav sådant förvärv bör beaktas att det kan föreligga skäl att tillåtaåterförsäljning. Utskottet anser för sin del att det kan uppstå situationer därbl. a. starka skäl av personlig karaktär talar för en generös prövning avtillståndsärenden när det gäller överlåtelse till föräldrar. Det förhållandevisringa antal överlåtelser av detta slag som rimligtvis kan komma i fråga tordeinte leda till konflikter med jordförvärvslagstiftningens allmännamålsättning. Medhänvisning till det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag i frågaom tillståndsprövning av släktförvärv utom såvitt avser syskon och syskonsavkomling. Motionen 2162, yrkandet 1, tillstyrks således. Övriga under dennapunkt behandlade motioner avstyrks, beträffande motionen 2158 i den del deninte tillgodoses genom vad utskottet föreslagit angående den undantagnasläktskapskretsen. dels utskottels hemställan under 4 a bort haföljande lydelse: 4. beträffande släktförvärv a. med anledning avregeringens förslag och motionen 1978/79: 2158, yrkandet 1, såvitt avser syskonoch syskons avkomling och molionen 1978/79: 2162, yrkandet 1 samt med JoU1978/79:19 36 avslag på motionen 1978/79: 2158, yrkandet 1 i återståendedel och yrkandet 2 och motionen 1978/79:2160, antar förslaget tilljordförvärvslag med den ändringen att 2 § 5 erhåller följande somreservanternas förslag betecknade lydelse: Regeringens förslag Reservanternas förslag 2§ Förvärvstillstånd enligt 1 § be- Förvärvstillständenligt 1 § be- hövs inte hövs inte 5. om förvärvaren är gift med 5. om förvärvaren är gift med överlåtaren och inte heller om för- överlåtarenoch inte heller om för värvaren eller, när makar förvar- värvareneller, när makar förvär var gemensamt, någon av dem är vargemensamt, någon av dem är överlåtarens avkomling, allt under överlåtarensavkomling, syskon el- förutsättning att överlåtaren inte är lersyskons avkomling, allt under skyldig att avyttra egendomen en- förutsättningatt överlåtaren inte är ligt 16 § eller enligt 7 § lagen skyldig attavyttra egendomen en- (1916:156) om vissa inskränk- ligt 16§ eller enligt 7§ lagen ningar i rätten att förvärva fast (1916:156) om vissa inskränk- egendom m. m., ningar i rätlen att förvärva fast PriskontroO m. ni. , iLjung och (alla m) anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 21 som börjar med "Beträffande vissa" och slutar med "s.2527" bort utgå, dels den del av utskottets yttrandesom på s. 21 börjar med "Utskottet delar" och på s. 22 slutar med"avstyrks således" bort ha följande lydelse: Regeringens förslag under denna punkt innebär bl. a. alten ny grund för vägran av förvärvstillstånd införs som bygger på enoffentligrättslig kontroll av köpeskillingen vid överlåtelse avjordbruksfastighet. Syftet härmed är att motverka omotiverade prisstegringar påjordbruks- och skogsmark och spekulation i sådan mark. Utskottet delar givelvisregeringens uppfattning om de olägenheter som prisutvecklingen på jordbruksfastigheterkan medföra för aktiva lantbrukare, vilka i huvudsak måste värderafastigheterna efter deras avkastningsvärde. vill utskottet framhållaatt utvecklingen mot allt större skillnader mellan taxeringsvärden,avkaslningsvärden och aktuella till övervägande del beror påetl inslabilt penningvärde i kombination med skatteregler som inte främjar ensund prisutveckling på fastighetsmarknaden. Mot den bakgrunden kan detifrågasättas om man, utan att in- JoU 1978/79:19 37 gripamot de grundläggande orsakerna till rådande missförhållanden, kan uppnå någrabestående resultat genom en priskontroll av åsyftat slag. motionen 2162 anförts är en analys av helt annan bredd än den som ligger tillgrund för propositionen behövlig för att klarlägga för ifrågavarandepriskontroll grundläggande faktorer. Själva grunden för beräkning av skäligtfastighetspris, nämligen avkastningsvärdet, beror ytterst på en bedömning avvederbörande brukares kunnighet och förmåga att med givna produktionsfaktoreroch genom en ändamålsenlig kombination av exempelvis vegetabilie-, animalie-och annan produktion maximera sitt företags lönsamhet. Härvid är det inteovanligt att man på samma fastighet kan nå olika resultat med skilda brukare.Avkastningsvärdet som grund för värdeberäkningen rymmer således i sig mångaosäkerhetsfaktorer. Lantbruksnämndernas kalkylunderlag och kalkylmetod kan geett resultat och vederbörande köpares ett annat. Att på objektiv grundfastställa vilket som är det mest rättvisande vid ett givet tillfälle är ipraktiken ogörligt. Att på sådana grunder i lagen föreskriva att enköpeskilling endast obetydligt skall få överstiga avkastningsvärdet kansåledes skapa betydande tillämpningsproblem. skapas ett utrymme förgodtycke och ett mått av räUsosäkerhet som inte kan accepteras. mening innebär de olika grunder för prövning av förvärvstillståndsom i övrigt införs i lagen sammantagna viss möjlighet till en mera dämpad ochsund prisutveckling. En av de föreslagna avslagsgrunderna innebär attförvärvstillstånd skall vägras om det kan antas att förvärvet skerhuvudsakligen för kapitalplacering. Utskottet vill härvid understryka att enförvärvare som i konkurrens med en aktiv lantbrukare erbjuder ett pris somöverstiger egendomens avkastningsvärde i regel har kapitalplacering som motivför förvärvet. Ifrågavarande avslagsgrund torde således i praktiken blitillämpbar på de flesta situationer där vägrat förvärvstillstånd kunnatifrågakomma med stöd av en regel om priskontroll. Utskottetanser sammanfattningsvis alt resultatet av de olika åtgärder som i övrigtföreslås i propositionen bör avvaktas innan man inför ett från ovan angivnasynpunkter så tveksamt instrument som den föreslagna prisprövningen. Utskottettillstyrker således motionen 2162, yrkandet 3 och biträder regeringens förslagi övrigt under denna punkt. delsutskottets hemställan under 7a bort ha följande lydelse: beträffande priskontroll m. m. med anledning avregeringens förslag och motionen 1978/79:2162, yrkandet 3, antar förslagettill jordförvärvslag med den ändringen att 4, 14 och 16 §§ erhåller följandesom reservanternas förslag betecknade lydelse: 1. omköpeskillingen eller annan ersättning inte endast obetydligt överstigeregendomens värde med hänsyn till dess avkastning och övriga omständigheter, 2. om det kanantas att förvärvet sker huvudsakligen för kapitalplacering, 3. om egendomenbehövs för jordbrukets eller skogsbrukets rationalisering, 4. om förvärvetkan antas medföra att två eller flera utvecklade eller utvecklingsbaralantbruksföretag, som bör förbli självständiga, förs samman till ett företag, 5. om förvärvetkan antas medföra att utvecklat eller utvecklingsbart lantbruksföretag, sombedrivs på mer än en fastighet, delas upp och uppdelningen medför olägenhet avnågon betydelse för företaget. Första stycket 1 gäller inte i fråga om lillstånd altförvärva egendom på offentlig auktion enligt 17 § eller enligt 8 § lagen(1916:156) om vissa inskränkningar i rätten att förvärva fast egendom m. m.