bet · G201UbU45 · 1978-12-31 00:00:00 — Utskottet delar föredragandens uppfattning att väsentligafördelar står att vinna för musikämnet genom den föreslagna utökningen av basresurserna.Motionen 1978/79:2606 yrkandena 9 och 16 i förevarande del bör därför avslås. I yrkandet 1 1 i motionen 1978/79:-266, som väcktesunder allmänna motionstiden, föreslås vissa förändringar i förhållande till nugällande läroplan. Den timplanebundna undervisningstiden på lågstadiet föreslåsbli , på mellanstadiet och på högstadiet 66veckotimmar (60-minuterstimmar). Imotionen 1978/79: 2636 (yrkandet 1 f) föreslås att de för aUa gemensammakurserna byggs ut. Imotionen 1978/79: 266 begärs i yrkandet 1 f att ämnena svenska och matematikfår behålla minst oförändrad lektionstid. Detta krav är tillgodosett ipropositionen. Beträffandetimplanefrågor i övrigt tillstyrker utskottet propositionens förslag och med dettaförslag sammanfallande yrkandet 1 f i motionen 1978/79: 266. börriksdagen avslå motionerna 1978/ 79: 266 yrkandet 11 och 1978/79: 2636 yrkandet1 f (se Bilaga 1). I motionen 1978/79: 266 (yrkandet ) föreslås attett blockämne "fritt skapande" införs, som omfattar de nuvarandeämnena musik, teckning/bild och slöjd. I propositionen föreslås att teckningbyter namn till bild. Utskottet har ingen erinran häremot. Enligt propositionenföreslås bild ingå i orienteringsämnena på lågstadiet för att förstärka dessaämnens praktiska inriktning och bevara sambandet med förskolan. Såväl tekniksom hemkunskap har också enligt föredraganden beröringspunkter med slöjd.Försöksvirksamhet för att utpröva olika samverkansformer meUan dessa ämnenföreslås starta omgående. Ämnenamusik, bild och slöjd har enligt utskottets mening beröringspunktersinsemellan. Samverkan i teman eller projekt kring fritt skapande kan varaangelägen, men ett ämne som slöjd har också anknytning till orienteringsämnenoch till praktiska vardagsfärdigheter inom hemkunskap och teknik. Musik ochbild har anknytning tUl bl. a. litteraturläsning inom ämnet svenska. Ettblockämne är därför inte utan vidare ändamålsenligt, varför utskottet avstyrkermotionen 1978/79: 266 yrkandet i denna del. Samtidigtär det, som framhålls i propositionen, väsentligt att i peda gogisktutvecklingsarbete pröva också andra vägar än de i propositionen föreslagna attstärka musikens ställning i skolan. Olika möjligheter tUl integration, tillsamverkan med de.ti kommunala och till utnyttjande av demöjligheter den samlade skoldagen innebär i vad gäller gemensamma aktiviteterför alla elever bör tas till vara. UbU 1978/79: 45 31 Enligt utskottets mening bör det pedagogiskautvecklingsarbetet också belysa hur ämnen som musik och bUd kan samverka medandra ämnen med starka estetiska inslag, t. ex. slöjd och svenska. Dennasamverkan bör självfallet också komma tUl uttryck genom att föreningar och kulturarbetaremedverkar under lektioner och fria aktiviteter. Utskottetanser med anledning av vad som framförts i motionema 1978/79: 266 (yrkandet ) och 1978/79: 2606 (yrkandet 16) det angeläget att en samlad översyn görshur estetiska inslag i olika ämnen och i fria aktiviteter kan stärkas ochsamordnas inom ramen för timplane-bunden undervisning och fria aktiviteter.Konstsömnad bör därvid kunna förekomma i samma utsträckning som andra moment.Vad utskottet anfört om en sådan översyn bör ge regeringen tillkänna. I motionen 1978/79: 2636 (yrkandena 1 h och 1 i)begärs att invand-rarundervisningen skaU förändras i enlighet med vad somanförts i motionen samt att överläggningar rörande läroplanen skall upptas medinvandrarnas organisationer. Imotionen hänvisas i vad gäUer invandrarundervisningen dels till kravet atthemspråksundervisningen skall benämnas modersmålsundervisning, dels till vadsom anförts i motionema 1978/79: 803 och 1978/79: 804. Riksdagenhar fattat beslut om benämningen hemspråksundervisning (prop. 1975/76:118, UbU 1975/76: 33, rskr 1975/76: 391) och om undervisningens utformning. Ipropositionen föreslås att omarbetning av kursplanen bör ske i samråd medpersonalorganisationerna och att ämnesföreningarna bör beredas tiUfäUe att gesynpunkter.. Utskottet utgår ifrån att SÖ på samma sätt ger invandramasorganisationer möjfighet att bidra med synpunkter i det fortsattaläroplansarbetet. Medhänvisning tUl vad utskottet anfört bör avslå motionen 1978/79: 2636yrkandena 1 h och 1 i. Beträffande alternativkurser föreslås ipropositionen följande. Alternafivkurser i B-språk avskaffas efter en femårigövergångstid räknat från /81. Alternativkurser i engelska och matematikbehålls men utan att valet av kurs avgör möjligheterna att välja linjer pågymnasieskolan. Vilken typ av gruppering som ger eleverna den bästafärdighetsträningen och är positiv även från andra synpunkter avgörs förstefter försöksverksamhet. SÖ föreslås få i uppdrag att utvärderaförsöksverksamheten och inkomma med förslag i frågan efter detläroplanen trätt i kraft. Enligtmotionen 1978/79: 2631 (yrkandet 5) bör altemativkursema i B-språk bibehållas.I motionerna 1978/79: 2606 (yrkandet 3), 1978/79: 2635 (yrkandet 3) och1978/79: 2636 (yrkandet 1 e) föreslås däremot att också alternativkurserna iengelska och matematik avskaffas. Utskottet anser i likhetmed föredraganden att altemativkurser i B- UbU 1978/79: 45 32 språkinte har samma betydelse som alternativkurser i engelska och matematik.B-språk är nybörjarspråk. och skillnaderna i färdigheter mellan eleverna inteså stora som i engelska och matematik. Ämnena är dessutom frivUliga. Yrkandet5 i motionen 1978/79: 2631 bör därför avslås av . Föredragandenhar föreslagit en övergångstid räknat /81 innanalternativkurserna i B-språk upphör. Tidsfristen motiveras bl. a. med behovetatt få till stånd ändringar i läromedlen. I motionen 1978/79: 2606 (yrkandet3) hävdas uppfattningen att alternativkurserna bör avvecklas i samband med attden nya läroplanen genomförs. Kravetpå förnyelse gäller geneicellt för alla skolans ämnen i samband med införandetav en ny läroplan. Alternativkurserna i B-språk bör enligt utskottets meningdärför avskaffas som den nya läroplanen införs med början i årskurs7. Utskottet föreslår alltså att bifaller motionen 1978/79: 2606yrkandet 3 i denna del och avslår propositionen. Vaddärefter beträffar engelska och matematik är utskottet inte nu berett förordaatt altemativkursema i dessa ämnen slopas. Utskottet anser alltså attriksdagen bör avslå motionema 1978/79: 2606 yrkandet 3 i denna del, 1978/79:2635 yrkandet 3 i denna del och 1978/79: 2636 yrkandet 1 e. Utskottet avstyrkerockså motionen 1978/79: 266 yrkandet 1 i i vad det gäller engelska ochmatematik. Enligtföredragande statsrådets mening är det angeläget att resurserna i B-språk inteminskas. Någon förändring av basresursemas storlek bör enligt föredragandensmening därför inte vidtas. Samma uppfattning redovisas i motionen 1978/79:2606 yrkandet 3. Imotionen 1978/79: 266 (yrkandet 1 i) föreslås att den särskilda resurs som finns inom ramen för alternativkurserna i engelska, matematik och B-språkbehåUs i enlighet med vad som anförts i motionen. Enligt denna bör basresursemavara bundna tiU ämne. Så är inte fallet . Medanförstärkningsresiu"sen är bunden tiU kommun, fastställs basresursema förskolenhet. De är till sin storlek beräknade efter vissa grunder, menberäkningsgmndema binder inte resursernas användning. I propositionen 1977/78:85 om nytt statsbidrag till gmndskolan m. m. framhåUer föredraganden (s. 62):"Centralt bindande regler för resursanvändningen bör därför inteutfärdas. Ett sådant förfarande skulle enligt min mening strida mot reformenssyfte. Att, som vissa remissinstanser föreslagit, centralt binda resurser tillämnen, stadier och undervisningsformer utan hänsyn till lokala behov och erfarenheterskuUe innebära samma låsning i resursanvändningen som . Detta anser jaginte vara befrämjande för utvecklingen i skolan." Detta uttalande gällersåväl bas- som förstärkningsresurserna. Beträffande basresurserna utvecklarföredraganden ytterligare denna synpunkt (s. 63): "Inom skolenheten kanunder vissa fömtsättningar en del av UbU 1978/79: 45 33 basresurstimmarnaanvändas fritt och på så sätt utgöra underlag för en flexibel resursfördelninginom skolenheten. Vid t. ex. låga elevmedeltal för tiUdelade basresurser kanman göra indelningen av klasser så att elevmedeltalet per klass blir större änmedeltalet per basresurs". Utskottet,som för sin del tUlstyrkte propositionens förslag, strök under (UbU 1977/78:21 s. 13) att för högstadiet föreslaget basresurssystem inte fick medföra attelevernas möjlighet att fritt välja alternativkurs och tUlvalsämneinskränktes. Sedanalternativkurserna i B-språk upphört måste, såsom anförts i motionen 1978/79:266 yrkandet 1 i, B-språk trots detta garanteras lika stora resurser somtidigare. Detta bör ske genom att till B-språk förs samma resurser som tUlkomämnena /82 vid den då genomsnittliga valfrekvensen vid högstadiermed olika antal paralleller. Utskottetföreslår att med anledning av motionen 1978/79: 266 yrkandet 1 i idenna del som sin mening ger regeringen tUl känna vad utskottet sålunda anförtom basresursernas bindning till ämnen i B-språk. Utskottet ser mycket positivt på det avföredraganden föreslagna utvecklingsarbetet med syfte att finna andra och merflexibla grupperingar av eleverna än den stela uppdelningen på alternativakurser. Med anledning av motionsyrkanden i ämnet vill utskottet framhålla attett sår dant utvecklingsarbete bör utgå ifrån att de basresurser som liggeri alternativkurssystemet på samma sätt som behandlades angående B-språkbinds till engelska respektive matematik, såvida försöksverksamheten visar attkursuppdelningen kan avskaffas. Utskottet finner det angeläget att olikagrupperingar och försöksresultat successivt redovisas i läroplanenskommentarmaterial och på annat sätt och belyses vid exempelvis studiedagar ochi fortbildningsverksamheten. I propositionen har föreslagits en försöksperiodom , räknat från /83. Utskottet anser att utvärderingenom möjligt bör göras snabbare, så att ett förslag kan underställas riksdagenvid en tidigare tidpunkt. anfört med anledning av motionerna 1978/79: 266 yrkandet 1 i och1978/79: 2606 yrkandet 3 om den i propositionen föreslagna försöksverksamhetenbör som sin mening ge regeringen tUl känna. I propositionen har föreslagits en omfattandedecentralisering både i vad gäller vilka tillvalskurser som skall anordnas viden skola och vilka kursplaner som skall tillämpas. Vissa inskränkningarföreslås dock gälla. Kursema får inte ha karaktär av parallellkurser tillobligatoriska ämnen. Treåriga kurser i B-språk skall erbjudas oni elevantaletuppgår tiU lägst 5. Kurserna skaU innebära fördjupning eller intresseprofileringinom några moment i två eUer flera ämnen inom estetisk-praktisk, 3 1978/79.14 saml. UbU 1978/79: 45 34 samhällsorienterande,naturvetenskaplig-teknisk eUer språklig sektor. De får inte vara sådana att mankan fömtse en mycket sned könsfördelning. Imotionen 1978/79: 266 (yrkandet 1 k), vilken avlämnats , föreslås att elevema för tiUvalet får fördjupa sig iett eUer ett par för var och en särskilt intressanta ämnen. Enligt motionen1978/79: 2631 (yrkandet 2) bör eleverna ha rätt att fördjupa sig i ett visstämne. Någon inskränkning med hänsyn till könsfördelningen bör inte förekomma.I motionen 1978/79: 2606 (yrkandet 8) föreslås att tiUvalsämnen skall kallasfria studier. Valet av aktiviteter bör inte begränsas till olika sektorer. Medhänsyn till en fri uppläggning bör det vara möjligt att utnyttja specialutbildadoch specialintresserad personal på orten. Både lärare och andra bör kunnautnyttjas. Valet av språk bör inte begränsas till tyska och franska. Även andraän invandrarelever bör få möjbghet att studera ett invandrarspråk. Utskottetansluter sig till vad föredraganden anfört om tUlvalsblockets utformning. Attkurser inte utformas som parallell- och överkiirser hindrar enligt utskottetsmening inte att många kurser, såsom anförts i motionen 1978/79: 266, kan ges enstarkt praktisk anknytning genom att bygga på moment ur exempelvis slöjd,teknik och hemkunskap. Ingetbör enligt utskottet heller hindra att kurser, vilket föreslagits i motionen1978/79: 2606, byggs upp på moment från olika sektorer, exempelvis kurser omsamhäUsplanering (moment från bl. a. bild, sam-häUsorientering, matematik)eller friskvård (hemkunskap, idrott, kemi). Även andra språk än B-språken tyskaoch franska liksom kortare kurser i dessa språk bör kunna erbjudas. Till ettsådant vidgat språkutbud hör också de språk som erbjuds som hemspråk,exempelvis finska eller spanska. Utskottet fömtsätter att de konsekvenser dettakan få för gymnasieskolans språkprogram beaktas av gymnasieutredningen. Utskottetförutsätter vidare att ett vidgat kursutbud sker inom samma ekonomiska ram somden av regeringen föreslagna. Utskottet utgår också ifrån att ökade möjligheteratt studera olika språk inte får leda till någon försämring för de elever somläser hemspråk. Benämningenfria aktiviteter för den icke-timplanebundna verksamheten under skoldagenanvänds i betydande utsträckning. Att då införa termen fria studier i stäUetför tillval skulle kunna skapa oklarheter och bör avvisas. Ipropositionen föreslås att läiarbehörighet skall krävas för undervisning inomtillvalsblocket. Det kan dock enligt föredraganden ofta vara till fördel förskolan om den kan utnyttja föräldrar och kulturarbetare som medhjälpare iolika kurser. Detta engagemang sker då med hjälp av förstärkningsresursens inteundervisningsbundna del eller med stöd av kommunala medel. UbU 1978/79: 45 35 I motionen 1978/79: 2606 (yrkandet 8) föreslås attbåde lärare och andra lämpliga medarbetare bör kimna utnyttjas i fria studier. mening kan detta såsom föredraganden anfört vara av stort värde. Deregler för tjänstetillsättning som gäUer för olika verksamheter inom skolanbör dock enligt utskottets mening inte ändras. med anledning av motionema 1978/79: 266 yrkandet 1 k och 1978/79:2606 yrkandet 8 anfört om vidgade tiUvalsmöjligheter bör geregeringen till känna. I övrigt avstyrks yrkandet 8 i motionen 1978/79: 2606och yrkandet 1 k i motionen 1978/79: 266. Utskottet avstyrker vidare motionen1978/79: 2631 yrkandet 2. I motionen 1978/79: 2631 (yrkandet 6) hävdas attskolan skaU spela en aktiv roU för att ge eleverna råd och vägledning vidtillval och val av kurser. I samma motion (yrkandet 8) föreslås att syftet medstudie- och yrkesorientering och praktisk yrkesorientering skaU anges klarare. Denpraktiska yrkesorienteringen (pryo) och studie- och yrkesorienteringen (syo)anges i motionen vara två av skolans viktigaste medel att öka elevernaskimskaper om arbetslivet och dess villkor. Syobör enligt motionärerna ge information om hur arbetsmarknaden ser ut, om vadsom väntar elevema när de kommer ut i arbetslivet och om vilka arbeten som stårtUl buds för dem som inte går vidare till gymnasieskolan. På så sätt kan syomedverka till att göra ungdomarnas önskemål och förväntningar meraverklighetsförankrade. Elevemabör, anförs i motionen, redan tidigt i få träffa yrkesverksamma t. ex. barnens föräldrar som kan komma till skolan och berätta om sittarbete. Ännu viktigare är det att elevem.a får en reafistisk inblick iarbetslivet. Pryo bör vara mera träning i arbete än orientering härom. Beträffandemål och program för studie- och yrkesorienteringen i skolan underströks ipropositionen om studie- och yrkesorientering i grundskola och gymnasieskola(prop. 1971: 34, UbU 1971: 21, rskr 1971: 214) vissa synpunkter. Studie- ochyrkesorienteringen bör uppmuntra individens egen aktivitet och självanalys. Denskall bidra till att vidga kunskapen om valmöjligheter och måste därförmotverka sådana begränsningar i studie- och yrkesvalet som t. ex. beror på denstuderandes sociala bakgrund, traditionella könsrollsföreställningar ellerbristande motivation att analysera sin egen situation. Syo bör utgöra enmotvikt till sådana inflytanden från massmedier, hemmiljö, kamrater m. m. sombegränsar perspektivet. Genom att orientera om utbUdning och arbetsmarknad,öka individens självkännedom och vidga perspektivet bör studie- ochyrkesvägledningen kunna bidra till ett mer genomtänkt studie-och yrkesval. Ipropositionen underströks vidare att en väl fungerande studie- ochyrkesvägledning även från samhällets synpunkt är av stort UbU 1978/79: 45 36 värdenär det gäUer att förhindra felinvesteringar i utbUdning och därmed slöserimed samhällsresurser. mening är det viktigt att eleverna vid den praktiskayrkesorienteringen får pröva på konkreta arbetsuppgifter för att därigenom fåen uppfattning om arbetimiljö och vad arbetsgemenskap innebär. Enligtde anvisningar som är intagna i nuvarande läroplan skaU studie- ochyrkesorienteringen vara informerande och klarläggande. Den fömtsätter atteleven övar sin förmåga att själv välja och fatta beslut och att eleven ochföräldrama själva är ansvariga för sina beslut. Dennainformerande och klarliiggande roll får dock enligt utskottets meningsjälvklart inte hindra lärare och syo-fimktionärer att ge elever och föräldrarråd. Detta är en naturlig del av ett förtroendefullt samarbete mellan hem ochskola. Att företrädare för arbetslivet kommer tiU skolan och berättar om sittyrke finner utskottet vara ett naturligt led i det samarbete som föreslagits ipropositionen 1978/79: 180. Lika naturligt bör det vara att skolan aldrig fårförsöka påtrycka elever och föräldrar sin uppfattning. Medhänvisning till de riktlinjer som gäller för samarbete mellan hem och skola ochför studie- och yrkesorienteringen samt till utskottets ställningstagande iavsnittet 3.6 Skola Arbetsliv rörande utbyggd praktisk arbetslivsorienteringföreslår utskottet att motionen 1978/79: 2631 yrkandena 6 och 8 avslås. Anpassad studiegång har införts i genomriksdagens beslut i samband med SIA-reformen (prop. 1975/76: 39, UbU 1975/76:30, rskr 367). Med hänvisning till det värde studiegången kan ha för vissaelever och tUl vad utskottet anförde i sitt betänkande UbU 1975/ 76: 30 (s. 26)bör avslå motionen 1978/79: 2636 yrkandet 1 c om studiegångensavskaffande. Imotionen 1978/79: 2606 (yrkandet 7) föreslås bl. a. att rektor ej skall kunnafatta beslut om anpassad studiegång. Enligtpropositionen följer rektors beslutsrätt av att skolstyrelsen enligt skollagenkan delegera till rektor. Skolstyrelsen har att själv be döma om sådandelegation skall ges eller inte. Yrkandet 7 i motionen bör därför avslås. SamtidigtvUl utskottet starkt understryka vad i propositionen sägs om att medel förhandledning av eleverna måste ställas till förfogande ur förstärkningsresursen.Beslut om anpassad studiegång förutsätter därför att tUlräckliga handledarresurserkan ställas till förfogande. Föredraganden följer SÖ:s förslag att i den nyaläroplanen ange undervisningstiden för varje ämne per stadium i stället förper årskurs. Timplanen ger därigenom en ram för den lokala planeringen istället för att i detalj styra denna. Avsikten med en enbart stadiebunden tim- UbU 1978/79:45 37 planär att man på enskilda skolenheter skall kunna planera för exempelvis samladundervisning, temastudier och över huvud för större arbeten med undersökandemetodik. Föredraganden erinrar om att den enbart stadiebundna timplan somgäller för orienteringsämnena i nuvarande läroplan inte inneburit någraspeciella problem. Utskottetansluter sig tiU föredragandens förslag. Motionen 1978/79: 2636 yrkandena 1 aoch 1 b om att undervisningstiden skall bindas till årskursen bör därföravslås. Utskottet vUl dock liksom föredraganden framhålla det angelägna i attskolmyndigheterna noga följer utvecklingen. 3.3Innehållet i skolans arbete I propositionen slås inledningsvis fast att denaUvarligaste ojämlikheten i dagens skola är att många elever har stora ochirreparabla kim-skapsblottor i elementära avseenden. Eleverna måste aUa fåvissa nödvändiga kunskaper och en god träning i främst svenska och matematik.Huvudmomenten måste ge uttryck för vad samhället anser vara väsentligt stoff iskolan. Målen för olika ämnen bör ange de väsentliga begrepp som varje elev börfå insikt i liksom de väsentliga färdigheter han bör tUlämpa. Studiema skaUdärigenom ge insikt i centrala begrepp och sammanhang. Det finns enligtpropositionen ingen motsägelse mellan detta och önskvärdheten av att elevernaockså lär in vissa fakta. Utan kännedom om betydelsefulla fakta kan elevernainte få insikt i några sammanhang. Imotionen 1978/79: 2631 yrkandet 1 föreslås uttala att med begreppetbasfärdigheter skall avses förmåga att tala, läsa, skriva och räkna. Utskottetdelar föredragandens uppfattning att tala, läsa, skriva och räkna utgörgmndläggande färdigheter. Kommunikationsfärdighetemas betydelse för Övrigastudier och inte minst för att möjliggöra återkommande utbildning lägger ettsärskilt ansvar på skolan. De utgör den betydelsefullaste delen av debasfärdigheter skolan bör söka ge eleverna. Men bas för en livskompetens ellermedborgarkompetens i vidare mening utgör också andra färdigheter, exempelvisatt kunna uttrycka sig med hjälp av bild, att kunna organisera sina studier ochfungera i samarbete med andra i arbetslag och gmpper. Man kan alltså inte sättalikhetstecken mellan enbart kommunikationsfärdighetema och begreppetbasfärdigheter, varför motionsyrkandet bör avslås. Träningen av de grundläggande färdigheterna tala,läsa, skriva och räkna måste, anför föredraganden, spela en central roll iskolans arbete. Diagnostiskt material bör ställas till skolornas förfogandesom en hjälp vid resursfördelningen. UbU 1978/79: 45 38 färdighetsbegreppetinte får förkrympas till att enbart betyda läsa, skriva och räkna. Skolan måstelägga stor vikt vid en allsidig utveckling. Ämnet bild kan exempelvis akfivtbidra till att förbättra elevernas kommunikationsförmåga. Flera olikafärdigheter utgör bas för en livskompetens i ett modernt samhäUe. Imotionen 1978/79: 266 (yrkandet 1 e), vilken avlämnades , föreslås att baskunskapemas stäUning stärks. I motionen påtalasatt förmågan att kominunicera med andra, dvs. att kunna läsa och uttrycka sig ital och skrift samt att kunna räkna, är av avgörande betydelse för fortsattastudier liksom för aU annan verksamhet. Det erinras också om att tUlbaskunskaper hör kunskapen om den egna hembygden och om samhällets ocharbetslivets funktion. Med anledning av detta yrkande vill utskottetunderstryka att i propositionen betonas det angelägna i att man i skolan sökerskUja på nödvändiga och önskvärda kunskaper. I alltför stor utsträckning harkanske, anför föredraganden, skolan sökt ge eleverna en mängd önskvärda kunskaperoch då glömt bort den avgörande koncentrationen på nödvändiga kunskaper somalla måste ha för att kunna fungera i vårt samhälle. Imotionen 1978/79: 2606 (yrkandet 4) påpekas vikten av att färdighetsträningeninte koncentreras tiU högstadiet. Insatsema bör i stället i första hand göraspå låg- och mellanstadierna. Det kan finnas risk för en omfattandeprovverksamhet, vilken kan få som konsekvens ökade inslag av ensidig ochisolerad färdighetsträning. Det ligger en fara i att man nöjer sig med att sökauppfyUa årskurs 6-kriteriet så att kraven på goda kunskaper, tvärtemot allaambitioner, minskar i stället för ökar. Det bör vara en huvuduppgift i detfortsatta läroplansarbetet att utveckla metoder och kriterier för hur dengmndläggande färdighetsträningen skall tryggas för enskilda elever. Ipropositionen ansluter sig föredraganden till uttalandet i propositionen(1975/76: 39) om skolans inre arbete m. m. om behovet av att man anger enmålnivå som är vägledande vid fördelningen av skolans resurser. Ett omfattandeprojekt som inneburit ett försök att ta fram ett målkriterium inom ämnetsv(mska har genomförts och redovisats , nämhgen det s. k.LÄSK-projektet. I propositionen refereras projektets resultat och förslag.Föredraganden uttalar som sina slutsatser följande. Jag anser det viktigt att på skolan ställa kravetatt den skall söka ge alla elever en god läs- och skrivfärdighet. Detta mål börutgöra en grund för samplaneringen mellan olika lärare i skolans arbetsenheteroch för skolledningens fördelning av lärarresurser.