bet · G201SkU17 · 1978-12-31 00:00:00 — betänkande 1978/79:17 med anledning av propositionen 1978/79:42 ominkomstberäkning enligt bokföringsmässiga grunder i inkomstslaget annanfastighet, m. m. Regeringen (budgetdepartementet) föreslår ipropositionen 1978/79:42 att antar vid propositionen fogade förslagtlU 1. lag om ändring ikommunalskatteiagen (1928;370), 2. lag om ändring i taxeringslagen(1956:623). Genom den nya bokföringslagen (1976:125) har mångafastighetsägare blivit bokföringsskyidiga, vilket bi. a. innebär att de skallredovisa sin fastighetsinkomst enligt bokföringsmässiga grunder. Vidinkomstbeskattningen gäller däremot fortfarande att inkomst av annan fastighetskall beräknas enligt den s. k. kontantprincipen. För att ge fastighetsägarnamöjlighet att i större utsträckning lägga bokföringen till grund för taxeringenföreslås i propositionen att ägare av fastigheter som beskattas enligt s. k.konventionell metod samt schablonbeskattade bostadsrättsföreningar,bostadsaktiebolag och allmännyttiga bostadsföretag skall 11 rätt att i fortsättningentillämpa bokföringsmässig inkomstberäkning vid taxeringen. Vidare föreslås enutvidgning av begreppet förvärvskälla i inkomstslaget annan fastighet ochuttryckliga bestämmelser som anger när annat räkenskapsår än kalenderår farutgöra beskattningsår. Denya bestämmelserna föreslås bli tillämpliga första gången vid 1979 årstaxering. Författningsförslagenhar följande lydelse: Lagom ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenomföreskrivs i fråga oin kommunalskattelagen (1928:370) dels att 3 §, 26 § 1 mom., 41 S, anvisningarna till 3 5, punkt 2 av anvisningarna till 18 S,punkt 7 av anvisningarna till 25 ij samt punkterna 1 och 2 av anvisningarna till 41 S skall ha nedanangiven lydelse, dels att till anvisningarna till 24 § skall fogas en ny punkt,10, och till anvisningarna till 25 § två nya punkter, 8 och 9, av nedan angivna SkU 1978/79:17 Medlaxeringsår föreslås i denna lag det kalenderår, under vilket taxering i förstainstans verkställes, och med beskattnings-å r det taxeringsåret, eller, därräkenskapsår icke sammanfaller med kalenderår, det räkenskapsår, som gåtttill ända närmast före den under taxeringsåret. (Se vidare anvisningarna) Med taxeringsår förstås i denna lag detkalenderår, under vilket taxering i första Instans verkställes, och medbeskattningsår det kalenderår, som närmast föregått taxeringsåret, eller, därräkenskapsår icke sammanfaller med kalenderår (brutet räkenskapsår), det räkenskapsår,som gått till ända närmast före den under taxeringsåret. (Se vidareanvisningarna) Vad som återstår av intäkt av annan fastighet, sedan avdrag enligt 25 § gjorts, utgör nettointäkt av annan fastighet. Vad som återstår av intäkt av annan fastighet, sedan avdrag enligt 25 §gjorts och, om intäkter och avdrag har beräknats enligl bokföringsmässigagrunder, hänsyn tagils till in- och utgående balans, utgör nettointäkt av annanfastighet. Inkomstav jordbruksfastighet eller rörelse skall beräknas enligt bokföringsmässigagrunder, i den mån dessa icke stå i strid med särskilda bestämmelser i dennalag. Inkomstav jordbruksfastighet eller rörelse skall beräknas enligt bokföringsmässigagrunder, i den mån dessa icke stå i strid med särskilda bestämmelser i dennalag. 'Senaste lydelse 1957:59. 2 Senaste lydelse 1972:741. SkU 1978/79:17 Även inkomst av annan fastighet grunderi de fall som angivas i punkt 1 1 andrafall än nu sagts skall intäkt anses hava åtnjutits det beskattningsår, undervilket intäkten blivit för den skattskyldige tillgänglig för lyftning, och skallutgift eller omkostnad anses belöpa på det beskattningsår, varunder utgiftenbetalats eller omkostnaden ägt rum. Sådan speciell skatt, avgift eller ränta, somingår i slutlig eller tillkommande skatt enligt uppbördslagen, ävensomränta å kvarstående skatt enligt samma lag anses dock belöpa på det beskattningsårdå den slutliga eller tillkommande skatten påförts. (Se vidare anvisningarna) I denna paragraf angives vad som avses med de i lagenanvända beteckningarna "taxeringsår" och "beskattningsår". Del kan stundom inträffa, att såsom beskattningsår skallräknas en än 12 månader. Om nämligen en person börjareller slutar näringsverksamhet , som eljest är att anse såsombeskattningsår, kommer hans första eller sista räkenskap alt omfatta allenastden tid av , varunder han drivit näringen, och skall isådant fall anses såsom beskattningsår. En omläggning av räkenskapsåret kanockföranleda, au ett visst beskattningsår blir längre eller kortare än 12månader. Sker omläggningen på det sätl, att ett räkenskapsårJörtänges attomfatta mer än 12 månader, kan det inträffa, att den skaUskyldige ickealls skall taxeras, liksom det vid omläggning genom förkortning av etträkenskapsår kan hända, au den skaltskyldige skall taxeras .for 1 denna paragraf angives vad som avses med de i lagenanvända beteckningarna "taxeringsår" och "beskattningsår".Brutet räkenskapsår räknas som beskattningsår for viss förvärvskälla underförutsättning att Inkomsten avfönärvskällan beräknas enligt bokfönngsmässigagrunder I enlighet med bestämmelserna i 41 §. a)ifrågaom skattskyldig, som enligt I § bokföringslagen (1976:125) ärbokföringsskyldig, au föreskrifterna i 12 § nämnda lag iakttagits; b)i.frågaom skattskyldig, som skall föra räkenskaper enligt Jordbruksbokföringslagen(1951:793), a 11.föreskrifterna i 11 < nämnda lag iakuagiis: samt c) i.frågaom skattskyldig, som inte nämnts under a) eller b), att räkenskapsåretomfattar tiden den I maj-den 30 april, den 1 juli-den 30 juni, den Iseptember-den 31 augusti eller tid sotn enligt 12 # första stycketbokföringslagen (1976:125) medgivits 1978/79. två beskattningsår, av vilka det senare är kortare än 12 månader. förannan av den skaltskyldige bedriven verksamhet. Har skallskyldig, som avses I.första stycket c), påbörjat ellerupphört med verksamheten eller lagt om räkenskapsåret, skall räkenskapsåretutgöra beskattningsår utan hinder av alt del omfattar annan tid än tolvmånader. Räkenskapsår som utsträcks att omfatta än aderton månaderskall dock inte i något fåll räknas som beskattningsår. Inte heller skall röken-skapsår som lagts om till annan tid än kalenderår räknas som beskattningsår iannat fall än då omläggningen har skett för att fa samma räkenskapsår förJÖivärvskällan i fråga som för annan av den skattskyldige bedriven verksamhetfor vilken brutet räkenskapsår godtages som beskattningsår. När skattskyldig börjar eller slutar viss verksamhet ochnär omläggning av räkenskapsår sker, kan beskattningsåret komma alt omfattakortare eller än . A v denna paragrafföljer att det isådana fall kan inträffa att den skattskyldige inte alls skall taxeraseller att han skall taxeras för två beskattningsår. Utgör brutet räkenskapsår enligt bestämmelserna i forslaoch andra styckena beskattningsår för annan fastighet och inrättas fastighetenunder löpande räkenskapsår for ändamål som avses i 24 § 2 mom., skall delräkenskapsåret anses avslutat dagen före den dag då fastigheten blivitfärdigställd för nämnda ändamål. Det därpå följande beskattningsåret omfattartiden till utgången av det då innevarande kalenderåret. SkU 1978/79:17 Beskattningsåret, sådant det i denna paragrafbestämts, avser naturiiglvis normala förhållanden. Uppkommer fråga omeftertaxering, kan beskattningsåret komma att ligga längre tillbaka i tiden.Beskattningsår blir i dylikt fall det år, som enligt huvudregeln skulle varitbeskattningsår, om taxering skett i rätt tid. Om flera fastigheter av annan fastighets natur i ägarens hand varit att anse som förvahningsenhet, gäller därom vadovan under punkt 1 är sagt angående jordbruksfastighet. Inkomsten av fastigheterna skall, om en förvaltningsenhet föreligger, redovisas såsom fluten ur en förväiyskälla. Såsom exempel på dylik förvaltningsenhet kan angivas villor åen brunns-eller badortsanläggning, sommarställen å en fastighet m. m. dyl. Likaledes torde fastighetsbolags fastigheisinnehav i regel utgöra e n.förväiyskälla. Av vikt är emellertid, att i nu nämnda fall kravet å. fastigheternas karaktär av föivaltningsenhet upprätthålles. 2.Även i fråga om annan fastighet torde förvärvskälla i allmänhet sammanfallamed taxeringsenhet. Flera taxeringsenheter bildar dock i ägarens hand enföiväiyskälla, om de brukas tillsammans som en fönvltningsenhet. Vid bedömandeav frågan om flera taxeringsenheter skall anses som en föiyaltnlngsenheliakttages i tillämpliga delar vad som sägs ovan under punkt 1.Fastighetsbolags fastighetsinnehav torde i regel utgöra en föiyaltnlngsenhel.Även i. ex. en enskild persons innehav av hyresfastigheter utgör enförvaltningsenhet, om fastigheterna, på sätt anges under punkt 1, står undergemensam ledning, förvaltning och drift. Som exempel på förvaltningsenhet kanockså nämnas villor på brunns- eller badortsanläggning och fntidshus o. d. påen fastighet. Vad som sägs i fjärdestycket av punkt I gäller äveni.fråga om annan Därest skaltskyldig helteller delvis använder egen fastighet i av honom bedriven rörelse, ingårhyresvärdet av fastigheten, i den mån den sålunda disponerats, i intäkten avrörelsen och skall följaktligen icke upptagas såsom intäkt av annan fastighet,liksom omkostnader och utgifter för sålunda använd fastighet eller deldärav icke få avdragas från intäkt av annan SkU 1978/79:17 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Har skaltskyldig för året före beskattningsåretberäknat inkomst av annan,fastighet enligt de grunder som anges i 41 § andrastycket men beräknar den skattskyldige inkomsten för beskattningsåret enligtbokföringsmässiga grunder, .följer av punkt 1 första stycket av anvisningarnalill 41 § att den skaltskyldige vid beräkning av nettointäkten förbeskattningsåret inte skall upplaga värde av ingående skulder. Som ingåendeskuld skall dock upplagas a)inkomstsom har uppburils i slutet av det föregående året men, med stöd avbestämmelserna i punkt 2 första stycket av anvisningarna till 41 §, inte tagitstill beskattning för det året, och b)utgiftsom är obetald vid beskattningsårets ingång men, med stöd av bestämmelserna iandra stycket nämnda anvisningspunkt, dragits av vid beräkning av nettointäktenför del föregående året. Beräknar skattskyldig intäkt av annan faslighet enligt 2eller 3 mom. men har den skaltskyldige för året före beskattningsåret beräknatintäkten enligt I mom. med tillämpning av bokföringsmässiga grunder, skall somintäkt för beskattningsåret - utöver vad i 2 mom. anges - upptagas ett beloppmotsvarande skillnaden mellan anskaffningsvärdet av fastighetens lager vidingången av beskattningsåret och det bokförda värdet av lagret enligt senasiebalansräkning. SkU 1978/79:17 * Har skattskyldig under ett visst beskattningsår haft kostnader ej understigande 6 OCX) kronor för reparation och underhåll av fastighet, varav intäkterna beräknas enligt 24 § I mom., får han utan hinder av 41 § och punkt 2 av anvisningarna till samma paragraf efter eget val göra avdrag för kostnaderna vid taxering för beskattningsåret i fråga eller för något av de två närmast följande beskattningsåren. Avdraget får även fördelas mellan på sätt den skattskyldige önskar. Har skattskyldig under ettvisst beskattningsår haft kostnader ej understigande för reparationoch underhåll av fastighet, varav intäkterna beräknas enligt 24 § 1 mom., fårhan ulan hinder av 41 § och anvisningarna till samma paragraf efter eget valgöra avdrag för kostnaderna vid taxering för beskattningsåret i fråga ellerför något av de två närmast följande beskattningsåren. Avdraget får ävenfördelas mellan på sätt den skattskyldige önskar. Har skattskyldig föråret .före beskattningsåret beräknat inkomst av annan fastighet enligl degrunder som anges i 41 § andra stycket men beräknar den skattskyldige inkomstenför beskattningsåret enligt bokföringsmässiga grunder, följer av punkt 1första stycket av anvisningarna till 41 § au den skattskyldige vid beräkning avnettointäkten för beskattningsåret inte skall upptaga värde av ingående lageroch fordringar. Som ingående, fordran skall dock upptagas a)inkomst som blirtillgänglig för lyftning i början av beskattningsåret men, med stöd avbestämmelserna i punkt 2. första stycket av anvisningarna till 41 §, tagitstill beskattning for det föregående året, och b)utgift som har betalatsi slutet av det föregående året men, med stöd av bestämmelserna i andra stycketnämnda anvisningspunkt, inte dragits av vid beräkning av nettointäkten for "Senastelydelse 1969:363. SkU 1978/79:17 Beräknarskattskyldig intäkt av annan fastighet enligt 24 § 2 mom. men har denskattskyldige for året före beskattningsåret beräknat intäkten enligt 24 § 1eller 3 mom. med tillämpning av bokföringsmässiga grunder, skall avdrag förbeskattningsåret medges för gäldränta, som har betalats det föregående åretmen upptagits som utgående fordran för del året, medan å andra sidan avdraginte skaU medges.för gäldränta som betalas under beskattningsåret men har redovisatssom utgående skuld för det föregående året. Bestämmelserna i punkt 10 av anvisningarna till29 § om driftförlust och kapitalförlust i rörelse gäller i tillämpliga delarbeträffande annan fastighet varav inkomsten beräknas enligt bokföringsmässigagrunder. 1.Inkomst av jordbruksfastighet eller rörelse skall beräknas enligtbokföringsmässiga grunder. Hänsyn skall därför tagas till in- och utgåendelager av varor, däri inbegripet djur, råmaterial, hel- och halvfabrikat m. m,,samt till fordringar och skulder. Som värde av ingående lager, fordringar ochskulder skall därvid upptagas värdet av närmast föregående beskattningsårsutgående lager, fordringar och skulder. Bestämmelserna 141 § om lager lå ivarvsrörelse tillämpas även i fråga om skepp eller skeppsbygge, på vilket denskattskyldige utfört eller avser att utföra Inkomst av jordbruksfastighet eller rörelse skallberäknas enligt bokföringsmässiga grunder. För skattskyldig, som haft ordnadbokföring, skall beräkningen av inkomst ske på grundval av hans bokföring mediakttagande av bestämmelserna i denna anvisningspunkt. Vid inkomstberäkningenligt bokföringsmässiga grunder tages hänsyn lill in- och utgående lager avvaror, däri inbegripet djur, råmaterial, hel- och halvfabrikat m. m., samttill fordringar och skulder. Som värde av ingående lager, fordringar ochskulder skall därvid upptagas värdet av närmast SkU 1978/79:17 arbete i icke oväsentligomfattning, utan hinder av att den skattskyldige avyttrat skeppet eller bygget.Vad nu föreskrivits gäller dock endast intill dess skeppet eller skeppsbyggetlevererats till förvärvaren. Vad som avses med skepp framgår av sjölagen(1891:35 s. 1). föregående beskattningsårsutgående lager, fordringar och skulder. Bestämmelserna i 41 § om lager få ivarvsrörelse tillämpas även i fråga om skepp eller skeppsbygge, på vilket denskattskyldige utfört eller avser att utföra arbete i icke oväsentligomfattning, utan hinder av att den skattskyldige avyttrat skeppet eller bygget.Vad nu föreskrivits gäller dock endast intill dess skeppet eller skeppsbyggetlevererats till förvärvaren. Vad som avses med skepp framgår av sjölagen(1891:35 s. 1). Inkomstav annan fastighet som avses i 24 § 1 eller 3 mom. får beräknas enligtbokföringsmässiga grunder på sätt anges i.föregående stycke. Har skattskyldigför visst beskattningsår beräknat inkomst av annan fastighet enligtbokfönngsmässiga grunder, skall den skaltskyldige även för nästföljandebeskattningsår beräkna inkomsten enligt sådana grunder om bestämmelserna i 24§ 1 eller 3 mom. är tillämpliga . I fråga om fastighet som avses i 24 §3 mom. gäller dock vad som sagts i.föregående stycke endasl i den mån annat inteföljer av 24 § 3 mom. och 25 § 3 mom. För skattskyldig, som haft ordnad bokföring, skallberäkningen av inkomst ske på grundval av hans bokföring med iakttagandeav/ö//o«-de. Därestvinstresultatet påverkats därav, att bland intäkter upptagits sådana intäkter,vilka icke skola beskattas såsom inkomst, eller uteslutits intäkt, som skolatmedräknas, eller bland utgifterna avförts sådana poster, för vilka vidinkomstberäkningen avdrag icke får ske, skall företagas erforderlig justeringav det bokföringsmässiga vinstresultatet till överensstämmelse med en SkU 1978/79:17 10 inkomstberäkningenligl de i denna lag stadgade grunder. räkenskaperna gjorda värdesätlningen å tillgångar avsedda för omsättningeller förbrukning (lager) skall vid inkomstberäkningen godtagas, därest dennavärdesättning icke står i strid med vad nedan sägs. Lagretvid beskattningsårets utgång får icke upptagas till lägre belopp än fyrtioprocent av lagrets anskaffningsvärde eller, om återanskaffningsvärdet påbalansdagen är lägre, sistnämnda värde, i förekommande fall efter avdrag förinkurans. Dock får lager av djur på jordbruksfastighet eller i renskötsel-rörelseicke upptagas till lägre belopp än av de värden somriksskatteverket fastställer för olika slag av djur i skilda åldersgrupper pågrundval av genomsnittspriserna på dessa djurslag av tolvmånader närmast före beskattningsåret. Om sådant värde ickefastställts, t. ex. i fråga om särskilt dyrbara avelsdjur, får djuret upptagaslägst till av allmänna saluvärdet. Därestvärdet å lagret, beräknat till anskaffnings- eller återanskaffningsvärdet och iförekommande fall efter avdrag för inkurans, uppgår till lägre belopp än sommotsvarar medeltalet av värdena å lagren vid utgången av de två närmastföregående beskattningsåren (jämförelseåren), må lagret vid beskattningsåretsutgång i stället upptagas till lägst ett belopp motsvarande förstnämnda värde ådetta lager efter avdrag av sagda medeltalsvärde. Därvidskola såsom värden å lagren vid jämförelseårens utgång hava upptagitsanskaffningsvärdena eller, därest återanskaffningsvär-dena å balansdagarna ifråga varit lägre, sistnämnda värden, i förekommande fall efter avdrag förinkurans. I fråga om djur på jordbruksfastighet eller i renskötselrörelsegälleidock att värdet av djuren skall hava upptagits till fulla det värde somriksskatteverket fastställt enligt föregående stycke eller till fulla allmännasaluvärdet. Föreligger sådant fall att av nyssnämndamedellalsvärde överstiger värdet av lagret vid beskattningsårets utgång, måavdrag åtnjutas jämväl för det överskjutande beloppet, därest en häremotsvarande avsättning i räkenskaperna gjorts till lagerregleringskonto. Då avdragför sådan avsättning medgivits, skall avsättningen återföras till beskattningnästföljande beskattningsår, därvid frågan om avdrag för förnyad avsättningtill dylikt konto flr prövas enligt bestämmelserna ovan. Ingå i lagret råvaroreller stapelvaror, må lagret av sådana varor eller del därav upptagas tilllägst av värdet å tillgångarna i fråga beräknat efter lägstamarknadspris under beskattningsåret eller under något av de närmast föregåendenio beskattningsåren. Därest sist angivna grund för värdering av varulagreteller del därav tillämpats, skall vad ovan sägs om värdering med hänsyn tagentill medeltalet av värdena å lagren vid utgången av de två närmast föregåendebeskattningsåren icke gälla. Utanavseende å vad förut .stadgats angående den lägsta värdesättning å lagret, somvid inkomstberäkningen kan godtagas, må det lägre värde å lagret SkU 1978/79:17 11 godtagassom skattskyldig med hänsyn till föreliggande risk för prisfall visar varapåkallat. femte och sjätte styckena här ovan sägs angående det lägsta värde åskattskyldigs varulager, som må vid inkomstberäkningen godtagas, har ickeavseende å penningförvaltande företags och försäkringsföretags placeringar avförvaltade medel i aktier, obligationer, lånefordringar m. m. eller åskattskyldigs lager av fastigheter och liknande tillgångar beträffande vilka ensådan värdesättning fmnes icke vara godtagbar. Värdet å lager av nu avseddatillgångar skall upptagas till vad som med hänsyn till risk för förlust,prisfall m. m. framstår såsom skäligt. Förvärvasaktie i svenskt aktiebolag av skattskyldig, som driver bank- eller annanpenningrörelse eller försäkringsrörelse, eller av annan skattskyldig, förvilken aktien utgör varulagertillgång, och är det icke uppenbart att denskattskyldige därigenom erhåller tillgång av verkligt och särskilt värde förhonom med hänsyn till hans rörelse, må sådan nedgång i aktiens värde som berorpå utdelning till den skattskyldige av medel, vilka vid förvärvet funnos hosdet utdelande bolaget och icke motsvara tillskjutet belopp, ej föranleda attaktien vid inkomstberäkningen för den skattskyldige upptages till lägre beloppän som motsvarar hans anskaffningskostnad för aktien. Har denna, innan sådanutdelning skett, upptagits till lägre belopp än den skattskyldigesanskaffningskostnad, må aktien vid utgången av det beskattningsår, varunder utdelningenäger rum, icke upptagas till lägre belopp än aktiens värde ibeskattningshänseende vid ingången av med tillägg av ett belopp, sommotsvarar skillnaden mellan den skattskyldiges anskaffningskostnad för aktienoch nämnda värde, dock högst av det utdelade beloppet. Sker utdelning utan attdet värde för aktien, som ligger till grund för beräkningen av denskattskyldiges inkomst, påverkas och medför detta att den skaltskyldige efteröverlåtelse av aktien eller upplösning av bolaget redovisar förlust, skalldärifrån avräknas del belopp som motsvarar utdelningen. Utdelning som avses idetta stycke anses i första hand gälla andra medel än sådana som motsvaratillskjutet belopp. Vad som sägs om aktie i detta stycke äger motsvarandetillämpning på andel i ekonomisk förening. Med tillskjutet belopp avses därvidinbetald insats. Avdragför inkurans må icke medgivas med större belopp än vad den skattskyldige enligtvid självdeklarationen fogad utredning visar svara mot den konstateradevärdenedgången å lagret å balansdagen. Oaktat vad nu sagts må dock avdrag förinkurans medgivas avdet lägsta utav lagrets anskaffnings- ochåteranskaffningsvärden, därest detta ej framstår såsom uppenbart opåkallat,eller med det högre procenttal därav som kan hava för lagreninom vissa branscher eller hos vissa grupper av skattskyldiga angivit. Vidbestämmandet av lagrets anskaffningsvärde skall så anses som om delagertillgångar, vilka kvarligga i lagret vid beskattningsårets utgång, äro desenaste av den skattskyldige anskaffade eller av honom tillverkade. SkU 1978/79:17 12 tillgångar,som den skattskyldige framställt eller bearbetat, skola såsom anskaffningsvärdeanses direkta tillverkningskostnader (materialkostnader och arbetslöner) ökademed ett tillägg som motsvarar vad som av de indirekta tillverkningskostnadernaskäligen belöper å nu ifrågavarande tillgångar, därvid hänsyn dock icke behövertagas till ränta å eget kapital. Nedskrivningav värdet å rättigheter till leverans av lagertillgångar enligt ej fullgjordaköpekontrakt må godkännas endast i den mån det visas, att inköpspriset förtillgångar av samma slag å balansdagen understiger det kontraherade priset,eller det göres sannolikt, alt dylikt prisfall kommer att inträffa innantillgångarna levereras eller av den skattskyldige i oförändrat eller förädlatskick försäljas. Beträffande värdet å rättigheter till leverans av maskiner ochandra för stadigvarande bruk avsedda inventarier enligt ej fullgjordaköpekontrakt må nedskrivning av värdet därå godkännas endast i den mån denskattskyldige visar, att inköpspriset för tillgångar av samma slag åbalansdagen understiger det kontraherade priset, eller det göres sannolikt, attdylikt prisfall kommer att inträffa innan tillgångarna levereras. Vadhär är stadgat gäller särskilt då fråga är om bestämmandet av det år, varunderen inkomst skall anses hava åtnjutits eller en utgift skall anses hava ägt rum.I sistnämnda avseende gäller alltså, att inkomst skall anses hava åtnjutitsunder det år, då densamma enligt allmänt vedertagen köpmannased eller enliglvad som beträffande jordbruk är allmänt brukligt bör i räkenskaperna uppförassåsom inkomstpost, även om den ännu icke av den skattskyldige uppburits ikontanta penningar eller eljest kommit honom tillhanda t. ex. i form avlevererade varor, fullgjorda prestationer eller på annat härmed jämföriigtsätt. Vad sålunda gäller i fråga om inkomstposterna har motsvarande tillämpningi fråga om utgiftsposterna.