bet · G201KU30 · 1978-12-31 00:00:00 — : Man fårförmoda att de prisangivelser som företagen har gjort inte bara uttrycker någonmassraball utan syftar lill att påverka en affiir på . 1interpellationsdebatten i dec. spelade den frågan en rätt stor roll,vad Krönmark hade menat med "avtal med industrin". De sade attmed uttrycket avtal torde menas det erbjudande från som omnämns iförsvarets materielverks skrivelse. Han sade att av detta framgår att i det läget ej var berett att offerera bestämt pris för delserierna 2och 3 om inte lyparbetet för B3LA beställdes fram lill . Minfråga är om inte delta har minskat handlingsfriheten. Om man har förutsatt attdet förelåg något avtal med industrin, kan man väl befara att det har påverkathandläggningen av ärendet. Kan delta att man förutsatte att det förelåg ettavtal som skulle ge gynnsammare ekonomiska effekter anses ha spelat någon rollföratt minska handlingsfriheten i den fortsatta behandlingen av ärendet? : Omregeringen på nyåret \911/hade beslutat alt avbryta B3LA-utvecklingen, hadedet varit nödvändigt att ta upp en förhandling med om kostnaderna för A 20- om man bestämt sig för det - plus . Somvi kunde överblicka läget /78 skulle den förhandlingen halett lill etl högre pris på än vad som blev resultatet när manbeslöt fortsätta utvecklingsarbetet till . Jagkan alliså inte riktigt se att del band upp någon förhandlingsfrihet och hellerinte atl det skapade någon förhandlingsfrihet i det avseendet. företagen inte ville ge offert för delserierna 2 och 3 på JA 37 kan man intedå anse att det i varje fall kunde anföras som ett argument för att gå vidarepå B3LA-projekiet. Om försvarsministern hade använt uttrycket "avtal"kan inte det ha påverkat olika handläggares bedömning av frågan? KU 1978/79:30 245 GunnarNordbeck: Handläggare i försvarsdepartementet resp. i materielverket etc.visste Ju att det inte förelåg något sådant avtal. 1 sin skrivelse den 11 dec.1977 förklarade sig inte vara beredda atl lämna en offert påJaktviggen om B3LA-utvecklingen avbröts. Man kan naturiigtvis diskutera om dehade varit beredda att göra det om man hade avbrutit B3LA-ut vecklingen. Det äromöjligt att ge svar på den frågan, men Jag vill erinra om att det förelåg riksdagsbeslutpå all skulle beställas . Det hade inte varit någon lättförhandlingssits som materielverket hade kommit lill om man skulleha förhandlat om när det fanns riksdagsbeslut på att den skullebeställas och om det hade beslutals att arbetet på B3LA inte skulle fortsätta.Då hade onekligen haft ett visst övertag i förhandlingarna. Det är svårtatt mot den bakgrunden tro atl man skulle ha kommit fram till någotfördelaktigt resultat. Genom att B3LA-utvecklingen fortsatte lill fickvi alltså maximipris på . : Jag noterar alt det iskrivelsen av talas om arbetssamtal som hållits mellan tjänstemän iförsvarsdepartementet och verket. Vilka kontakter hade tagits på samma sättmellan företrädare för och regeringen före exempelvis den skrivelse somgick från till FMV den ? : Jag vetinte om rätta ordet är "kontakter". Däremot ringde direktörMileikowsky både mig och försvarsministern vid fiera tillfällen. Vid tvåtillfällen var också ordföranden i uppe hosförsvarsministern , men vid inget av dessa tillfällen förekomförhandlingar. Initiativen togs av resp. Mileikowsky. De bad alt föbesöka försvarsministern, och vid några tilirällen besökte Mileikowsky mig föratl lägga fram sin syn på situationen. Självfallettalade både försvarsminister och Jag vid de tillfällena om att prisetmåste pressas, men några avtal kunde ju inte ingås. Skalljag sammanfatta svaret vill jag säga att på initiativ från Saab-ledningenförekom det en del kontakter där och besökteförsvarsministern och mig, och Mileikowsky ringde mig . Den attitydsom Krönmark och jag hade var: "Det är med materielverket ni förhandlar,men det är inte lätt ulan skall ni ha en chans måste ni pressakostnaderna." KU 1978/79:30 246 Underbil aga 11 B G. Nordbeck (Föredragninginför flyginduslrikommiitén) har begärt en föredragningbeträffande kontak terna med om B3LA. Vi har funnit det lämpligt att denna orientering lämnas av mig och generalmajor , FMV. Jag vill emellertid understryka att det inte ingår i kommitténs uppdrag att överväga B3LA:s ev. framtid. Kommitténs huvuduppgift är att föreslå vad som bör göras om B3LA inte fullföljas. 1 direktiven anförs sålunda bl. "Kommitténbör också studera utländska alternativ för vårt framtida attackflygsyslem. Ävenförutsättningarna för ett internationellt samarbete inom ramen för vårneutralitetspolitik bör studeras." Motdenna bakgrund är föredragningen upplagd så att Jag avser att - ge en allmän bakgrund lill deciterade meningarna i direktiven, - lämna några allmänna synpunkterpå samarbete inom vapenområdei, - speciellt ta uppItalien-frågan. Utländskaalternativ för vårt framtida attacksystem. Hittillshar Ju valet i fråga om vårt framtida attacksystem i allt väsentligt ståttmellan alternativen B3LA och A 20, den senare i versionen M 1. Jag behöver interedovisa B3LA-beredningens överväganden i denna fråga. Det bör dock observerasatl både ÖB:s och beredningens överväganden avsåg 6 divisioner av varianten M1. Det torde nu stå klart att det inte finns ekonomiskt utrymme för dennaanskaffning inom den ekonomiska ramen enligt försvarsbeslut. Utrymmettorde vara ännu mindre inom oppositionens ekonomiska ram. Redan detta förhållandemedför att det finns skäl att ompröva A 20:s stridsekonomiska värde. Detta ärockså motiverat av att man har anledning alt ställa frågan om vi på 1990-lalethar råd atl operera ett attackflygplan med A 20:s tyngd och bränsleförbrukning.Härtill kommer tveksamheter om de rent tekniska förutsättningarna för altrealisera A 20 med hänsyn lill atl en del komponenter sannolikt inte kommer atlfinnas tillgängliga . Detär alltså mot denna bakgrund nödvändigt atl studera även utländska alternativlill B3LA. Kommittén har ju också begärt och fött underiag av ÖB som belyserdirektköp resp. licenstillverkning av utländska plan. Det har därvid uttalatsatt de studerade planen - F 18 resp. F 5 - skall ses som exempel påkvalitetsnivåer. Vilket flygplan som slutligt kan komma att väljas - om KU 1978/79:30 247 utländskanskaffning blir aktuell - blir beroende av vad som finns tillgängligt påmarknaden i mitten och slutet av och de ekonomiska förutsättningarnadå. Jag vill här parentetiskt inskjuta att ett sådant flygplan kan då vara detitalienska AMX om det kommer till stånd. Dettaom utländska alternativ till B3LA och A 20. Jag vill självfallet inte föregripakommitténs överväganden i detta avseende utan har bara önskat ge en bakgrundlill meningarna i direktiven. Fråntanken på ev. utländska alternativ, särskilt i fallet licenstillverkning,ligger tanken på samproduktion nära lill hands och därmed tanken påsamutveckling. Detär välkänt att vi aldrig har varit och inte heller kan vara heltoberoende av utlandet när det gäller anskaffning av kvalificeradvapenmale-riel. a. behandlade försvarsutredning denna fråga i sittbetänkande Totalförsvaret 1977-82 (SOU 1977:1). Citat ur detta betänkande bifogas. Isyfte att säkerställa all vi kan få tillgång inte bara lill hårdvara ulan också-och inte minst - till teknisk know-how, har vi träffat avtal med en radstater. De nu giltiga avtalen framgår av bild 1. Avtalen finns ocksåförtecknade i det av UD utgivna Register över överenskommelser medfrämmande makter. Inomramen för dessa avtal träffas i regel s. k. annex- eller projekiavtal avseendesärskilda projekt eller särskilda inköp. Hittillshar del alltså bedömts som fullt möjligt att ingå denna typ av avtal utan riskför vår neutralitetspolitik. Hur ställer det sig med längre gåendesamarbetsformer? Några tidigare uttalanden kan därvid vara av intresse. 1971:146 om vapenexportpolitiken anför dåvarande handelsministernföljande. "Som utredningen anfört och jag tidigareframhållit medför den tekniska utvecklingen att med begränsade resurserför allt svårare att följa med i den tekniska utvecklingen och med egenproduktion täcka hela den sektor som är av betydelse för det svenska försvaretsbehov. Det är som Jag också tidigare framhållit inte tänkbart att vi med hjälpav export av krigsmateriel kan klara detta problem. Del kan därför blinödvändigt att i framliden inleda samarbete med företag i andra stater. I ettsådant samarbete måste samarbelsparinern komma med på etl myckel tidigtstadium. Vid samarbelsavtal mellan förelag i och i andra länder omgemensam utveckling och produktion av krigsmateriel bör sådan utförsel till detandra landet som föranleds av avtalet medges oavsett förhållanden som tidigareangivits som hinder för krigsmaterielexport. Dock gäller även i detta fall detidigare angivna ovillkoriiga exporthindren. Avtal av detta slag förutsätter enmyckel restriktiv prövning vid val av utländsk samarbetspartner. Jagförutsätter att avtalen alltid skall underställas Kungl. MaJ:t och att myndigheternaskall ha full insyn i den svenska samarbeispartnerns verksamhet." KU 1978/79:30 248 1971:146 förutsågs alltså att ganskalångtgående samarbete kunde bli aktuellt. Frågan kan också belysas av någracitat ur dåvarande försvarsminister brev till sina kolleger iBelgien, , och i samband med den s. k.Eurofighteraffären. I brevet sägs i översättning följande. "I händelse av ett gemensamt program är densvenska regeringen villig att begränsa effekten av kostnadsökningarna medavseende på de delar som skall produceras i för de fyra länderna isamma utsträckning som de fyra länderna är villiga all begränsakostnadsökningarna beträffande de delar som skall produceras av de fyraländerna för . Delfinns resurser i för logisiiskt stöd till och underhåll av vapensystem"37". Omde fyra länderna så önskar är berett att underhandla om utnyttjandet avdessa resurser även för stöd till och underhåll av vapensystem "37"inom de fyra länderna. är också berett att hjälpa de fyra länderna atlbygga upp egna resurser i fråga om underhåll och logislik. Samarbete pådepånivå kan diskuteras." Vidareanförs i brevet följande. "Allt samarbete betr. ett tekniskt avanceratvapensystem som 37 skulle tydligen fordra ett mycketlångtgående samarbelsavtal mellan de svenska företagen i fråga och företag i defyra länderna." De citerade breven finns in extenso återgivna ikonstiiutionsutskolleis betänkande KU 1976/77:44. Somytteriigare exempel på var gränsen för etl samarbete kan anses ligga vill jagcitera ett avsnitt ur ett brev som min företrädare, , skrev1976-06-16 till Mr. i .Association Europénne de Construc-leursde Materiel Aérospalial. I översättning heter det i brevet. "är intresserat av att samarbeta medandra länder i fråga om utveckling och konstruktion av sådan utrustning. Vårtintresse omfattar också flyg- och rymdmaleriel för militära ändamål. I dettasyfte har vi träffat överenskommelse med ett antal europeiska länder. Medhänsyn till den neutralitetspolitik som förs i mitt land är del inte möjligtför oss atl delta i samarbete inom grupper av nationer. Svenskt dellagande, t.ex. i arbetet inom , även som observatör, är därförutanför all diskussion. Jag vill emellertid inte utesluta möjligheten att deltai arbete på individuella projekt som kommer upp inom sådana grupper." Sammanfattningsvis kan man säga att det hittillshar bedömts fullt möjligt alt samarbeta med en - även alliansbunden -stat kringett bestämt projekt. 1 Eurofighler-affären var dåvarande regeringen dock bereddatt acceptera etl samarbete med fyra NATO-länder. antyder ju ocksåi sitt brev möjligheterna till ett flernationellt samarbete. Som kommer altframgå av min fortsatta redogörelse har den nuvarande regeringen inte haftanledning ännu att ta ställning lill eventuellt samarbete. KU 1978/79:30 249 början vill jag konstatera atl vi har köpt en delvapenmaieriel från . 1 slutet av 1960- och köpte vitornradar PS 15 och stridsledningsradar 810 från . deltogockså i konkurrensen om stridsledningsradar 860 men blev utslagen i slutskedet. Islutet av våra överväganden om radarjaktrobot till stod valet mellanitalienska Aspide och brittiska Skyflash. Från svensk sida uttalades tveksamhetom huruvida leveranser av Aspide kunde garanteras om italienska flygvapnet inteskulle köpa den roboten, vilket var osäkert. Den svenska tveksamhetenföranledde den italienska regeringen att garantera leveranser även omitalienska försvaret inte skulle köpa Aspide. Trots dessa garantier valde vi emellertidden brittiska roboten. Vårt beslut väckte stor uppmärksamhet i varförvi fann det lämpligt att general besökte vederbörande och förklarade våramotiv. Vid detta besök, som ägde rum , fick kännedom om deitalienska planerna på ett nytt flygplan. Eftersomdet har spekulerats en del kring försvarsstabschefens och min resa lill ioktober 1977 finns anledning alt understryka all den var bestämd innan vi,genom Olins besök , fick kännedom om de italienska planerna. Ljungs ochmin resa initierades av ett samtal mellan ambassadörHichens-Bergström och italienska företrädare om den säkerhetspolitiskautvecklingen i . Från italiensk sida föreslogs därvid alt någrasvenska tjänstemän från försvarsdepartementet och försvarsstab skulle kommaner till för all få höra den italienska synen på utvecklingen iMedelhavsområdei. Det bestämdes alt och jag skulle åka.Självfallet avsågs också att vi skulle få information om italienska försvaretoch försvarsindustrin. Eftersomvi hade kunnat konstalera att vi i bägge länderna hade planer påetl nytt flygplan och all planerna både i fråga om lid och flygplanspresiandavar mycket lika, så kom naturligtvis samtalen all röra sig även kring detta.Det var påfallande att notera det stora italienska intresset. och jag varmer återhållsamma. Inte minst tog vi och med skärpa upp deproblem som kan vara förknippade med en samproduktion. Vi underströk också destora skillnader som föreligger mellan svensk och italiensk vapenexporlpolilik. Sedanregeringen hade beslutat att utvecklingsarbetet på B3LA skallfortsätta fram lill har FMV naturiigtvis fortlöpande undersöktmöjligheterna all pressa kostnaderna för flygplanet genom köp utifrån avutvecklingsarbete och/eller färdiga komponenter - precis som fallet har varitavseende t. ex. . Eftersom studerar ett flygplan som liknar B3LAärdet naturiigt att samtal har förts även med i denna fråga. Detta hargjorts inom ramen för sekretessavtalet som träffades 1976. KU 1978/79:30 250 Enligt sedvanlig praxis bemyndigade regeringen imars 1978 att teckna ett s. k. annexavial lillsekretessavtalet. 1 del sägs del att vederbörande myndigheter skall utbytainformation om resp. projekt samt att resultatet av detla informationsutbyteskall rapporteras fortlöpande lill resp. regeringar. Vidare anförs: "Reportsor recommendations for joint aclion or cooperation will not constilule any kindof commilmeni until approval has been obtained from both Governmenls." Delär alltså för tidigt atl nu förutsäga om ett samarbete kommer att bli aktuellt.Först måste de tekniska-ekonomiska förutsättningarna och konsekvenserna bliklarlagda. Därefter finns del anledning atl överväga de politiskaförutsättningarna. En grundläggande förutsättning är Ju självklart också attB3LA (eller motsvarande flygplan) resp. det italienska AMX kommer till stånd.Emellertid måste man konstatera atl om ett samarbete skulle leda tillkostnadsreduceringar så att den kvarstående kostnaden bedöms vara acceptabel,så vore det en bättre lösning än alt köpa flygplan direkt utifrån ellerlicenstill verka ett utländskt plan. Vi får ju därigenom möjlighet atl behållaen viss utvecklingskapacitet samt, inte minst, att påverka flygplanets utformningföratt säkerställa att det passar våra behov. Enligt min mening föreligger inteheller några neutraliteispolitiska hinder för etl sådant samarbete. Jag vill idet avseendet hänvisa till vad Jag har anfört i fråga om den föregåenderegeringens syn på dessa frågor, men vill också understryka att den nuvaranderegeringen har inte haft anledning atl ta någon ställning i denna fråga. Delfinns skäl alt även beröra vapenexportfrågorna i övervägandena kring elleventuellt samarbete. Det är helt klart att och har olika synpå dessa frågor. Del är emellertid också helt klart alt, i händelse av ettsamarbete, så måste den svenska synen gälla. Detta har redovisats föritalienarna. Om del kommer att utgöra ett hinder för samarbete har dockitalienarna inte uttalat sig om. Förmodligen därför alt de, liksom vi, anseratt man först måste få klarhet i de tekniskt-ekonomiska förutsättningarna innanman har anledning atl överväga de politiska aspekterna. Vissacitat ur försvarsutrednings betänkande Totalförsvaret 1977-82 (SOU1977 :lf Påsidan 48 anförs följande: "Utredningen har funnii att alla aktuella förfaringssättför anskaffning av kvalificerad flygmateriel innebärett betydande beroende avutlandet. Av vikt ärdock under vilka framsiällningsskeden delta beroende görsig gällande. För ett inhemskt system är vi under utvecklingsfasen beroende avett omfattande inflöde av tekniskt kunnande från utlandet. Underlillverkningsfasen är däremot utlandsberoendel litet och gäller import av vissakomponenter. För ett system byggt på licenstillverkning är vi inledningsvislikaså beroende av överföring av tekniskt kunnande från det land där licensenköps. KU 1978/79:30 251 produktionsfasenär vi beroende av import av komponenter. Vid inköp av ett färdigt system måsteen överföring ske av tekniskt kunnande för att vi skall kunna etablera ochvidmakthålla en organisation för drift och underhåll av systemet. Vid dentidpunkt då beslut om köp fattas föreligger ett stort mått av beroende av detland där köpet avses göras. Det säger sig självt alt den säkerhetspolitiska risktagningenblir större ju senare under den mångåriga utvecklings- och anskaffningsfasensom utlandsberoendel inträffar. Den är särskilt stor om vi är beroende avimport och utländskt kunnande flygplanen är i operativ drift. Utredningenönskar framhålla alt vi för anskaffning av den mest avancerade materielenunder alla omständigheter är starkt beroende av samarbete med andra länder.Omfattningen av detta beroende är emellertid delvis avhängig av vilkenanskaffningsform som väljs. Största möjliga grad av inhemsk utveckling ochtillverkning av flygplanssysiem bidrar enligt utredningens uppfattning tillrespekten i omväriden för svensk säkerhetspolitik och ger större möjligheteratt under andra säkerhetspolitiska förhållanden förstärka försvarets kapacitet.Licensiillverkning av flygplanssystem innebär att vi kan bygga ut försvaretsstyrka under förutsättning att huvuddelen av tillverkningen genomförs inomlandet och att tillgången av komponenter är tillfredsställande. Direkta köputifrån innebär risk för alt politiska villkor kan komma att ställas." I den socialdemokratiska reservationen tillutredningsbetänkandet anförs på sidan 113 följande. "Beträffande den utveckling och tillverkningav etl nytt lätt allackflygplan som föreslagits i programplaneringens högstaekonomiska nivå vill vi anföra följande. Anskaffning av för försvaret väsentligmateriel för inte ske så att vi kommer i sådan beroendeställning lill andraländer alt den kan utnyttjas för påtryckningar eller så att vi i en krissituationstår utan viktig materiel. Från säkerhetspolitiska utgångspunkter är inhemskutveckling och tillverkning av flygplanssysiem och andra viktiga vapensystemalt föredra. Alla för oss aktuella förfaringssätt vid anskaffning av flygplaninnebär emellertid ett betydande beroende av utlandet. De former som förnärvarande tillämpas för flygplanssyslemet innebär au av denfärdiga produkten har utländskt ursprung antingen genom direktköp av delar,komponenter och delsystem utifrån eller genom tillverkning av sådana påutländska licenser. För så avgörande delsystem som flygplansmolorer har ettförfarande med inköp av licenser samt anpassning, vidareutveckling och senaretillverkning av den utländska grundkonstruktionen tillämpats . En övergång till att tillämpa detta förfaringssätt även påflygplanet skulle endast vara fråga om en gradskillnad Jämfört med dagenssituation. Tillverkning på licens av i utlandet konstruerade flygplan innebärdärför inget nämnvärt ökat säkerhetspolitiskt risktagande." KU 1978/79:30 m. i B3LA-frågan Januari1977 försvarsutrednings betänkande (SOU 1977:1) Totalförsvaret1977-82 överiämnas lill försvarsministern. Proposiiionen\916/ll.lAom inriktningen av sä- kerhetspolitiken ochtotalförsvarets fortsatta utveckling beslutas i regeringen. gas alt tillkallaB3LA-beredningen. Hearing i försvarsutskottet om propositionen 1976/77:74 jämte motioner.Från försvarsdepartementet deltar . FöU\916ni:\3 justeras i utskottet. Debatti kammaren om 1977 års försvarsbeslut. FMVredovisar i skrivelse lill regeringen förhand- lingsläget beträffandenytt huvudavtal med saml begär anvisningar för det fortsatta förhandlingsarbetet.Skrivelsen har enligt uppgift inte fötanleii något regeringensställningstagande. B3LA-beredningens rapport (Ds Fö 1977:7) överlämnas tillförsvarsministern. överiämnar en skrivelse till FMV vari man beskriver vadSAAB är villigt alt avtala om rörande lyparbete för B3LA, serietillverkning avJA 37 och tillämpning av nytt huvudavtal. Kopia av skrivelsen överlämnas lillförsvarsministern. FörsvarsministernhåWer presskonferens orr] flyg- Regeringsbeslutvari uppdras ål FMV alt med berörda industriergenomföra slutliga förhandlingar om villkoren för fortsatt utvecklingsarbetem. m. på B3LA och A20 fram lill . Arbetet förutsattes bli genomförtinom en ekonomisk ram om 310 milj. kr. Vidare förutsattes en samtidigbeställning av JA 37. För erforderiigt underlagsarbete, intill tidpunkten förbeslut om utvecklingsarbetet, skulle 30 milj. kr. gas att tillkallaflygindustrikommittén. KU 1978/79:30 253 2februari 1978 FMV hemställer i skrivelse lill regeringen att få beställa utvecklingsarbetepå B3L A och A20 enligt uppdraget . I skrivelsen anmäler FMV atlsedan delta utvecklingsarbete har beställts har FMV möjlighet au beställaserietillverkning av JA 37 serie 2 och 3 till fast pris. Proposilionen\911ll%:95 om anslaget Flygvapen- förband: Forskning ochutveckling beslutas i regeringssammanträde. Hearing i försvarsutskottet om propositionen 1977/78:95 Jämte motioner.Från försvarsdepartementet deltar och . Vid sammanträdetredovisas och kommenteras bl. a. innehållet i industrins erbjudande till FMVden . Vidare redovisas och kommenteras innehållet i FMV:sskrivelse . // apiil 1978 FöU1977/78:19 Justeras i utskottet. Regeringsbeslutvari FMV bemyndigas atl beställa utvecklingsarbete på B3LAoch A20 intill inom en kostnadsram av 250 milj. kr. I beslutetföreskrev regeringen att utvecklingsarbetet skall bedrivas på sådant sätt altfull handlingsfrihet föreligger inför beslut om inriktningen av det fortsattautvecklingsarbetet efter och alt kostnaderna för vidareutveckling och produktion för såväl A20 som B3LA efter denna tidpunktminimeras. Vidare föreskrevs att om utvecklingsarbetet på B3LA avbryts den 30juni 1979, skall utvecklingsarbetet på A20 omgående kunna fortsätta utan attstatsverket åsamkas tillkommande avvecklingskostnader. FMVhemställer i skrivelse lill regeringen alt få beställa serietillverkningav JA 37. Av framställ ningen framgår atl det ekonomiska underlaget bl. a. utgjordes av det erbjudande som lämnades till FMV av , Erbju dandet hade senare formaliserais genom en offert, Försvarsminister besvarar en/;o,a i av BertilMåbrink om kostnaderna för B3LA och A20. Regeringsbeslutvari FMV bemyndigades att beställa delserie 2 av JA 37 inom en kostnadsram av 1869 milj. kr. samt viss materiel för delserie 3 inom en kostnadsram av 90 milj.kr. Regeringen föreskrev vidare att antalsfördelningen mellan delserie 2 och 3skall göras så att den sammanlagda kostnaden minimeras oavsett val avallackflygplan. FMV tecknar avtal med SAABom beställning av JA 37. i Londonsom bl. a. besöks av industriminister . Rapport tillförsvarsministern om kontraktena med i flygplansfrågan av FMV:s huvudavdelningför flygmateriel. Flygindustrikommitténöverlämnar sitt öewnAfl/;-de (Ds Fö 1978:8) till försvarsministern. m. från chefen för till försvarsministern.