bet · G201TU11 · 1978-12-31 00:00:00 — påIsbrytning, 22,4 milj. kr. på Fartygsverksamhet och 3,4 milj. kr. Föredraganden räknar vidare med ett särkostnadsbidrag från fjärdehuvudtiteln om 3,0 milj. kr. för att täcka kostnaderna för den under programmetFarledsverksamhet ingående militära sjökartläggningen. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag i förevarande delar. Ibudgetpropositionen erinras om att i propositionen 1969: 58 angående nyorganisation av , m. m. föreslogs, mot bakgrund av den framtidamålsättningen för verket, att den projekterande och byggande verksamheten ifråga om främst småbåtshamnar fortsättningsvis skulle handhas av statensvägverk i stället för av . har i skrivelse den 28mars 1978 efter samråd med föreslagit att den angivnaverksamheten organisatoriskt återförs till samt att frågan ommuddringsverk-samheten utreds vidare av och . Genom enöverföring av uppgifterna rörande projektering och byggande av fiske- ochsmåbåtshamnar till bör enligt föredraganden vissa effektivitetsvinsterkunna nås. Det föreslås därför att så sker. Föredraganden förutsätter attverksamheten blir självbärande. Den organisatoriska överflyttningen förordasäga rum efter i anslutning till flyttning tillBorlänge. Vad slutligen gäller muddringsverksam-heten omtalas att regeringenhar gett ett uppdrag till att i samråd med utredaverksamhetens framtida inriktning och omfattning m. m. Vadföredraganden under förevarande avsnitt har anfört beträffande denna och övrigasjöfartsfrägor har inte gett utskottet anledning till erinran eller särskiltuttalande. I ett antal motioner begärs att skalluttala sig för en fortsatt bemanning av vissa fyrplatser. Frågan om nya riktlinjer för lots- och fyrväsendetsorganisation behandlades vid riksdag (prop. 1970; 119, SU 1970; 143,rskr 1970; 347). I samband därmed framhöll dåvarande statsutskottet bl. a. attde organisationsfrågor som uppkom inte enbart fick bedömas frånföretagsekonomiska synpunkter. Sålunda borde även beaktas allmäntsamhällsekonomiska och lokaliseringspolitiska grunder, varvid hänsyn tas tillövrig verksamhet avseende kust- och havsövervakningen. harhärefter , senast i'betänkandet / 78: 11, hänvisattill uttalandena vid riksdag och förklarat sig förutsätta att detsålunda anförda beaktas vid behandlingen av frågoi av förevarande slag. Kommunikationsministernhar besvarat ett flertal interpellationer och frågor ombemanningen av fyrplatser. Därvid har framhållits att redovisari sin anslagsframställning en plan för fyrautomatisering ochavbemanning och att planen därför regelmässigt behandlas ibudgetpropositionen. Under innevarande budgetår skulle enligt planen fyrarnaNidingen, Kullen och Sandhammaren automatiseras och avbemannas den 1 januari1979. Sedan ärenden väckts i om att upphävabeslutet om avbemanning av de nämnda fyrarna har emellertid regeringen beslutatatt Kullens fyr t. v. skall hållas bemannad. I fråga om de två övriga fyrplatsernahar enligt kommunikationsministern skälen för en fortsatt bemanning inteansetts tillräckligt starka. Av kommunikationsministerns svar framgår vidareatt enligt anslagsframställning för /80 skallbl. a. fyrarna vid Hanö och (Långe ) automatiseras ochavbemannas . Frågorna skulle behandlas i budgetarbetet ochett ställningstagande skulle således komma att redovisas i budgetpropositionen.Kommunikationsministern framhöll vidare att det program för automatisering avfyrar som har genomförts av har varit av väsentlig betydelse närdet gäller att hålla nere kostnaderna för farledsväsendet. Det påpekades dockatt bemanningen utan regeringsingripande bibehållits på flera fyrplatser efterautomatiseringen. Olika myndigheter, däribland , hade i dessafall funnit att en fortsatt bemanning är så värdefull att man varit beredd attbetala för bemanningen. Ibudgetpropositionen framhåller föredragande statsrådet att sedan fyrarnaautomatiserats behövs normalt ingen bemanning av fyrarna för handelssjöfartensräkning. Vissa negativa konsekvenser kan dock enligt föredraganden i en delfall följa av en avbemanning. De åtgärder vidtar för att bygga uppen basorganisation inom anses dock delvis ta bort dessaeffekter. De sekundärfunktioner i övrigt som utförs vid fyrplatserna liggerenligt föredragandens uppfattning huvudsakligen inom andra myndighetersansvarsområden. I samband med den successiva automatiseringen harsjöfartsverket fortlöpande haft samråd med andra myndigheter. Härigenom har enallsidig be- dömningav behovet av en fortsatt bemanning kunnat göras. har vidarefått i uppdrag av regeringen att före komma in med ensärskild redovisning av intresset för och därmed viljan hos berördamyndigheter att ekonomiskt bidra till en eventuell fortsatt bemanning vid defyrar som enligt planer automatiseras . Enligtvad utskottet erfarit har haft ingående överläggningar ihithörande frågor med bl. a. (), , överbefälhavaren och berörda länsstyrelser. I denredovisning som givits in till har ävendiskuterats den fortsatta bemanningen av Kullens fyr och Nidingen samtkostnadsansvaret för bemanningen. avser vidare, enligt vad utskottetinhämtat, att tillsätta en arbetsgrupp med uppgift att föreslå mer långsiktigalösningar på berörda frågor, såväl vad avser fortsatt bemanning somkostnadsansvaret härför. Deuttalanden i förevarande frågor som utskottet har gjort vid upprepadetillfällen synes visserligen ha beaktats vid tidigare behandling av frågor omavbemanning av fyrplatser. Utskottet vill emellertid återigen understrykavikten av att också andra intressen än sådana som direkt berörhandelssjöfarten läggs till grund för bedömningen i hithörande frågor.Särskilt starkt bör hänsyn tas till sysselsättnings- och regionalpolitiskaaspekter. Vidare utgör havsövervakningen vad gäller fiskezoner och säkerhetenur försvarssynpunkt sådana faktorer som bör vägas in vid bedömningen. Hänsynbör också tas till den positiva effekt för sjöräddningsväsendet som bemanningenav fyrar utgör. Även frågor som rör anställningsförhållanden för den personalsom är anställd vid fyrplatser bör få en från personalsynpunkt acceptabellösning. Utskottet förutsätter att det nu anförda även fortsättningsvisbeaktas vid behandlingen av frågor av det slag varom nu är fråga. Med hänsyntill vad sålunda anförts finner utskottet någon särskild framställning frånriksdagens sida ej nu erforderlig med anledning av motionerna 1978/ 79: 1394och 1978/79: 1940 om fortsatt bemanning av fyren , motionerna 1978/79:952 och 1978/79: 1419 om fortsatt bemanning av Hanö fyrplats samt motionen1978/79: 377 om bemanningen av Kullens fyrplats. Underhänvisning till det tidigare anförda och till det utredningsarbete som kommeratt bedrivas inom synes f. n. ej heller anledning förehgga attfrån sida begära några åtgärder med anledning av motionerna 1978/79:637 om kostnadsansvaret för bemanning av fyrplatser samt 1978/79: 1949,yrkandet 2, och 1978/79: 1957 om bemaixningen av fyrar. Detta gäller även deyrkanden av enahanda slag som förekommer i tidigare nämnda motioner. Utskottetfinner slutligen mot bakgrund av det anförda ej skäl tillstyrka motionen1978/79: 1953 om statsbidrag till . I motionen 1978/79; 1962 hemställs att riksdagenhos regeringen begär utredning syftande till att statens centralaisbrytarledning lokaliseras till . Såsomframhålls i motionen har frågan om isbrytarledningens lokalisering tidigareprövats av . I det av godkända betänkandet /76: 25avstyrkte utskottet en motion med yrkande av samma innehåll som i förevarandemotion. Vid behandlingen av den först nämnda motionen inhämtades yttrande överdensamma frän och frän chefen för marinen. Sjöfartsverketerinrade därvid om att frågor om isbrytning handläggs inom verketscentralförvaltning på en särskild sektion inom driftavdelningen,isbrytningssektionen. Därifrån utövas den direkta operativa ledningen avisbrytningen. Arbetet härmed sker i nära kontakt med andra sektioner inomcentralförvaltningen. Andra avdelningar och sektioner har också behov av närakontakt med den expertis som isbrytningssektionen utgör. Sektionens verksamhetkunde sålunda inte brytas ut utan väsentliga olägenheter för det samarbete sommåste finnas mellan verkets olika delar. Även chefen för marinen ansåg den endareahstiska lokaliseringen av isbrytarledningen vara till den plats därsjöfartsverket i övrigt är lokaliserat. Utskottet förklarade sig helt dela debåda myndigheternas uppfattning i frågan. Motionärernahar hänvisat till att förslag till ny organisation nu ärföremål för remissbehandling och att det därför finns anledning att ånyo prövafrågan om isbrytarledningens lokalisering och därmed den plats som skall varahuvudort för isbrytarverksamheten i landet. Utskottet vill emellertid framhållaatt förslag till ny organisation inte innehåller någraöverväganden av den innebörd motionärerna efterlyser. Tvärtom understryksbetydelsen av att från planerings- och prioriteringssynpunkt så långt möjligthålla samman verkets olika verksamhetsgrenar. a. isbrytning måsteenligt rapporten resurser planeras och användas för hela landet med hänsyntill kraven på rimlig ekonomi i verksamheten. Mot bakgrund av det sålundaanförda och i avvaktan på beredning av frågorna härom finner utskottet ej skältill annan bedömning än tidigare och avstyrker därför motionen i fråga. I motionen 1978/79: 1432 föreslås att riksdagenbeslutar att hos regeringen anhålla att vederbörlig myndighet får i uppdrag attutfärda sådan förordning att genomgångstrafik i med fartyg med s. k.farlig last ej tillåts. Motionärerna framhåller därvid att det kan föreliggaonödiga risker för haveri grundstötningar och kollisioner även omskyldighet att anlita lots införs eller andra åtgärder än dem som förordats imotionen vidtas för att ge säkrare passage. Fartyg med farlig last som inte ärdestinerade till hamnar i bör därför enligt motionen åläggas att tavägen mnt . Frågor rörande transport av farligt gods har undersenare tid rönt stor uppmärksamhet. Ämnet är f. n. föremål för flera offentligautredningar. En av dessa, kommittén (Jo 1978: 05) om miljörisker vid sjötransporter,har enligt kommittédirektiven (Dir 1978: 64) att göra en frånmiljövårdssynpunkt samlad översyn av de problem som hänger samman medfartygstransporter av olja och kemikalier. Denna översyn bör enligt direktivensyfta till att ge underlag för ett samlat handlingsprogram för att minskariskerna vid miljöfarliga transporter till sjöss. Det framhålls därvid attåtgärder för att öka säkerheten i farleder är av betydelse i detta sammanhang.Lämpligheten av att införa begränsningar av tankfartygsstorleken för bl. a.vissa farleder bör prövas. Vidare kan det enligt jordbruksministern varaönskvärt att inom vissa särskilt känsliga vattenområden helt förbjuda trafikmed fartyg med olja eller annan miljöfarlig last. Kommittén beräknas slutförasitt uppdrag . Utskottetvill framhålla betydelsen av att frågor om begränsning av transport av farligtgods i bl. a. riskfyllda farleder noga övervägs. Av det anförda torde dockframgå att i det uppdrag som lämnats kommittén om miljörisker vid sjötransporteringår att behandla frågor av just detta slag. Då under hänvisning härtill någonytterligare framställning i ämnet ej synes erforderlig bör motionen i frågainte föranleda någon åtgärd. Det nya systemet för de statliga sjöfartsavgifterna,som genomfördes fr. o. m. , innebar att en särskildfarledsvaruavgift infördes för gods som transporteras med fartyg till och frånSverige. avskaffades inrikes och lokal fyravgift medan den allmännafyravgiften bibehölls med den nya benämningen fyravgift. Fariedsvaruavgiftenär differentierad dels med avseende på varuslag, dels med avseende på farledenslängd. För varuslag finns två avgiftsnivåer, en högre för importerademineraloljor och en lägre för import-och exportgods i övrigt. Vad häreftergäller differentiering efter farledens längd åstadkommes denna genom atthamnarna fördelas pä avgiftsklasser om vardera . Sverigessjöterritorium indelas numera i 14 sädana klasser. Till klass 4 hänförs bl. Till klass 8 hänförs i avgiftsklass 4 ej upptagenkommun, då fartygets resa har föranlett eller kommer att föranleda passagegenom eller kommun. Imotionen 1978/79: 750 föreslås att hos regeringen hemställer att enomprövning görs av avgiftsklassindelningen för farledsvaruavgifter avseendeMälaren. Därvid framhålls att avgiftsskillnaden mellan kommuner belägna inomStockholms län och närbelägna kommuner utom länet framstår som orättvis ochsvår att motivera. Såsom torde ha framgått avdet anförda baseras indelningen i avoifts- klasserpå farledens längd. Varje avgiftsklass omfattar . Dessaavståndstillägg har motiverats av att kostnader för lotsningoch lokal farledsutmärkning självfallet påverkas av farledens längd, Iförhållande till de tidigare förekommande lotsningsavgifterna och de lokalafyravgifterna är dock avståndsberoendet numera betydligt mindre. Det äruppenbart att, vid den indelning i avgiftsklasser som gjorts, fullständigrättvisa inte kan åstadkommas. För att nå ett sådant mål förutsätts enindelning som utgår från avsevärt kortare avstånd. Härtill kommer att vidindelningen i avgiftsklasser av mälarhamnar strävan varit att skapa en enhetligklassindelning för hamnar belägna utom . Utskottet finner underhänvisning till det anförda ej skäl tillstyrka motionen i fråga. I motionen 1978/79:748 föreslås att riksdagenbeslutar att rabattering införs på de statliga fyravgifterna vid export avjärnmalm så att järnmalmsexporten över svensk hamn fortsättningsvis kan ske påett konkurrensmässigt sätt. Det förhållandet att hamnavgifterna i undersenare år har genomgått stora höjningar har enligt motionen bidragit tillförsämrade konkurrensmöjligheter för järnmalmsförsäljningen över hamn. Enjämförelse mellan kostnaderna vid hamnarna i och ger vid handenatt avgifterna i uppgår till ca hälften av de avgifter som tas ut vidmalmexport över hamn. I motionen erinras om att regeringen i januari 1978beslutat om en nedsättning av fariedsvaruavgiften. Denna nedsättning gav dockenligt motionen endast marginell effekt eftersom den stora avgiftsskillnadenligger på fyravgifterna. Vidriksdagsbehandlingen av propositionen 1977/78; 13, vilken låg till grund fördet nya systemet för de statliga sjöfartsavgifterna, förklarade sig utskottet(/78; 8, rskr 1977/78; 102) vilja kraftigt betona vikten av att det nyaavgiftssystemet ej får missgynna de svenska hamnarna i förhållande till hamnari utlandet. Utskottet fann det därför vara mycket betydelsefullt attdittillsvarande möjligheter för att i angivet syfte nedsättasjöfartsavgifterna, dvs. fyr- och farledsavgifterna, bibehölls. I detsammanhanget borde enligt utskottet konkurrenssvårigheterna för hamnbeträffande exporten av järnmalm kunna aktualiseras. Utskottetvill i detta sammanhang hänvisa till sina uttalanden i samband med behandlingenav propositionen 1977/78: 13. En gynnsam konkurrenssituation för de svenskahamnarna är av utomordentlig vikt. Frågan har självfallet återverkningar inteendast på sjöfarten utan även på sysselsättningen i berörda områden. Utskottetfinner det därför angeläget att regeringen vidtar åtgärder som ledertill konkurrensneutralitet mellan hamnarna i och . Det sålundaanförda bör av ges regeringen till känna. TU1978/79:11 37 I motionen 1978/79: 646 hemställsatt beslutar om förbud mot trafik av sjöskotrar i vårt land. Sjöskotern är en för ny sjöfarkost. Den kannärmast betecknas som en vattenmotorcykel och består av en flytkropp och tvåbärplan. Det förliga bärplanet är rörligt och kan vridas med en styr-stäng. Detaktre bärplanet är fast. Sjöskotern kan bära två personer. Den har en motor avutombordstyp på 50 hästkrafter och kan nå en högsta hastighet av 45 knop.Propellern är helt inkapslad. Sjöskotern saluförs enligt uppgift ej i . Såsom omtalas i motionen har Svenska'i skrivelse till sjöfartsverkethemställt att trafik med sjöskoter förbjuds. har, efter att hautrett frågan, i framställning till regeringen förklarat sig inte finna någotbärande skäl till en så drastisk reglering. Däremot ansåg verket det motiveratatt kräva att förare av sjöskoter måste ha uppnått en viss ålder, exempelvis 21år. Eftersom verket saknar behörighet att besluta därom överlämnades ärendettill med förslag att frågan om lägsta ålder förförande av sjöskoter närmare utreds. Genom framställning har alltså det avSvenska aktualiserade ärendet bringats till regeringenskännedom. Enligt vad utskottet erfarit är frågan i hela sin vidd föremål föröverväganden inom . Den utredning som företagits inom harnärmast tagit sikte på att utröna sjöskoterns egenskaper ur sjötrafik-,sjösäkerhets-och bullersynpunkt. Utskottet vill framhålla att ävennaturskyddsintressen och miljövårdssynpunkter bör tillmätas största vikt vidbedömning av frågan om ett eventuellt förbud mot trafik med sjöskoter.Utskottet förutsätter att sådana intressen ges stort utrymme vid regeringensställningstagande i ärendet. Med hänsyn härtill och i avvaktan pä resultatetav detta ställningstagande bör motionen i fråga ej föranleda någon riksdagensåtgärd. I motionen 1978/79; 374 föreslåsatt uttalar sig för en kompletterad utgåva av skriftenSjötrafikföreskrifter. Denna bör enligt motionen populariseras och kompletterasmed bl. a. färgtryck av de nya sjömärkena, färgbilder av olika lanternorsförande och utseende samt de vanligaste sjötermerna. Vidare bör ges informationom de delar av miljölagstiftningen som rör friluftslivet till sjöss, om kravenpå nykterhet till sjöss och om små och medelstora segelbåtars egenskaper. Föratt kunna genomföra förslagen i motionen bör enligt denna viden nyutgåva av erhålla ett tilläggsanslag. Skriften föreligger i sin sjundeupplaga, tryckt . Den kan betecknas som en sammanställning avlagstiftning huvudsakligen om sjötrafik jämte kommentarer av sjöfartsverket.Skriften har TU1978/79:11 38 tidigare utkommit i ny upplaga allteftersom föregåendeupplaga har tagit slut. I samband därmed har erforderliga ändringar gjorts itexten. är ej skyldigt att ge ut den ifrågavarande skriften.Sådan skyldighet föreligger däremot enligt instruktionen för ochenligt internationella överenskommelser vad avser publikationerna Svenskfyrlista, Svensk lots, Underrättelser för båtsporten och Underrättelser försjöfarande. Enligt vad utskottet inhämtat föreligger f. n. ej någraplaner på att ge ut en ny upplaga av . Av sjöfartsverketsanslagsframställning för /80 framgår däremot att verket påannat sätt kommer att ge ut information av det slag som efterlysts i motionen.Sålunda framhålls att för information om det nya ut-märkningssystemet måste enavsevärd mängd informationsmaterial produceras. Vidare understryks detangelägna i en successiv utbyggnad av resurserna för att kunna informera bl. I den långsiktiga verksamhetsplanen uttalar verket sin avsiktatt vidareutveckla och komplettera befintliga informationskanaler samtförklarar att närmast i planeringen ligger bl. a. utgivandet av en informativtrycksak. Slutligen kan noteras att helt nyligenbeslutat rekommendera att arbeta för utbyggd ochintensifierad information om bestämmelser mot onykterhet till sjöss. Informationenskulle också avse de allmänna risker som är förenade med alkoholförtäring isamband med förande av fritidsbåtar. Utskottet finner det vara mycket angeläget med en utbyggdinformationsverksamhet i de avseenden som berörs i den ifrågavarande motionen.Av det ovan anförda torde dock framgå att detta syfte i allt väsentligt kommeratt tillgodoses även om informationen inte kommer att ges i den form sombegärts i motionen. Sistnämnda fråga synes kunna överlämnas tillsjöfartsverkets bedömning. Under hänvisning härtill bör motionen i fråga ejföranleda någon åtgärd. 1. att riksdagengodkänner att uppgifterna rörande projektering och byggande av småbåtshamnar m.m. överförs till från statens vägverk, 2. att riksdagenför /80 anvisar a. tillFartedsverksamhet, exkl. isbrytning ett förslagsanslag av , b. tillIsbrytning ett förslagsanslag av , c. tillFartygsverksamhet ett förslagsanslag av , d. tillÖvrig verksamhet ett förslagsanslag av , a. lämnarmotionerna 1978/79: 1394 och 1978/79:1940 om fortsatt bemanning av fyren utan åtgärd. b. lämnarmotionerna 1978/79; 952 och 1978/79: 1419 om fortsatt bemanning av Hanö fyrplats utan åtgärd, c. lämnarmotionen 1978/79: 377 om bemanningen av Kullens fyrplats utan åtgärd, d. avslårmotionen 1978/79; 1953 om statsbidrag mittén för Nidingen, e. lämnar motionen1978/79; 637 om kostnadsansvaret för be manning av fyrplatser utan åtgärd, f. lämnarmotionerna 1978/79; 1949, yrkandet 1, och 1978/79: 1957 om bemanningen av fyrar utan åtgärd, 4. att avslår motionen1978/79: 1962 om lokalisering till av statens centralaisbrytarledning, 5. att lämnar motionen1978/79: 1432 om förbud mot fartygstrafik med farlig last i utanåtgärd, 6. att avslår motionen1978/79; 750 om översyn av farledsvaruavgifterna avseende , 7. att med anledning avmotionen 1978/79; 748 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört rörande den i motionen upptagna frågan om sänkta fyravgifter vidmalmexport, 8.att lämnar motionen1978/79: 646 om förbud mot sjöskotrar utan åtgärd, 9.att lämnar motionen1978/79: 374 om en kompletterande utgåva av . 6.Handelsflottans pensionsanstatt m. fl. Utskottet tillstyrker regeringensförslag under punkterna D 5D 8 (s. 112116) och hemställer att /80 anvisar 1. till Handelsflottanspensionsanstalt ett anslag av , 2. till Bidrag till vissa resor avsjöfolk ett förslagsanslag av , 3. till Handelsflottans kultur-och fritidsråd ett förslagsanslag av , 4. till Ersättning till visskanaltrafik ett förslagsanslag av . 7.Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut: Förvaltningskostnader.Regeringen har under punkten E 2 (s. 120121) föreslagit riks- dagenatt till : Förvaltningskostnaderför /80 anvisa ett förslagsanslag av . I motionen 1978/79: 1955 av Per ()hemställs att beslutar att hos regeringen anhålla om en snabbutredning om en mera samordnad eventuellt gemensam vädertjänst i vårt land. Regeringens förslag om ett anslag av 57 526 000 kr.under förevarande punkt tillstyrks av utskottet. I motionen 1978/79: 1955 hemställs att riksdagenbeslutar att hos regeringen anhålla om en snabb utredning om en mera samordnad eventuellt gemensam vädertjänst i vårt land. Det är enligt motionenangeläget att en fortsatt effektiv samordning säkerställs avseende ut-'vecklingsplaner för civil och militär vädertjänst. Förnärvarande pågår en utredning rörande meteorologiska och hydrologiskainstituts () verksamhet och organisation m. m. Enligt utfärdade direktivhar den särskilt förordnade utredaren att bl. a. beakta de ändringar i SMHLsverksamhet och organisation som statsmakternas beslut i anledning avflygtrafikledningskommitténs förslag kan medföra. De förslag kommittén avgav isitt sista delbetänkande, (Ds K 1974; 15) Flygvädertjänst 1980, har behandlatsi propositionen 1977/78; 5 om flygvädertjänstens system och organisation m. m.I propositionen framhöll föredraganden att förutsättningarna för en fortsattintegrering mellan civil och militär vädertjänst fortlöpande bör prövas. Dettaarbete skulle formaliseras och ske inom en samarbetsgrupp med företrädare förberörda myndigheter. Utskottet uttalade vid riksdagsbehandlingen avpropositionen (/78: 5, rskr 1977/78: 16) det angelägna i att en sådanprövning kommer till stånd och att som följd därav en mera långtgåendeintegrering kan uppnås. Utskottethade även att behandla motioner vari bl. a. berördes frågan omförsöksverksamhet med integrerad militär och civil vädertjänst. I anslutningdärrill erinrade utskottet om och förklarade sig utgå från attäven spörsmål av det slag som tagits upp i motionerna kommer att aktualiseras. Underhänvisning till det anförda och i avvaktan på resultatet av det fortsattaorganisations- och utredningsarbetet anser utskottet att den förevarandemotionen inte bör föranleda någon åtgärd från sida. l.till meteorologiska och hydrologiskainstitut: Förvaltningskostnader för /80 anvisar ett förslagsanslagav , 2. lämnar motionen 1978/79: 1955 om en samordningav den civila och militära vädertjänsten utan åtgärd. Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut: Utrustning m. m.