bet · G201SkU54 · 1978-12-31 00:00:00 — likvid för växande skogsom avses i andra stycket medges också ifråga om punkt 11 av anvisningarnatill 21 § sådan ersättning för skog eller skogs-kommunalskattetagen (1928:370), produkter som avses i punkt 4 tredje skogslikvid, och som efterden tidpunkt stycket av anvisningarna till 35 § för tillträde av den skogbärande kommunalskattelagen (1928:370). marken som gällerenligt fastighetsbildningslagen (1970:988) eller enligt skriftligt avtal, dock ej före den ndpunkl då fastighetsbildning har sökts, har tagitut skog för att erhålla medel till betalning av skogslikviden, får, forbeskattningsår, under vilket likviden ännu ej förfallit till betalning, 3 Senasie lydelse 1979:77. SkU 1978/79:54 erhållauppskov med högsl ett belopp motsvarande summan av a) hela köpeskillingenför skog, som har avytiratsgenom upplåtelse av avverkningsrätt och b) av köpeskillingen för avyttradeskogsprodukter. Vadiförsta-tredje styckena sägs om köpeskilling gäller även försäkringsersättningför skog och skogsprodukter. Uppskovfår ej åtnjutas för högre belopp än som motsvarar den beräknade nettointäktenav den förvärvskälla, varifrån intäkten av skogsbruk härrör. förvärvskällan redovisats utdelning från samfällighet, som avses i 53 § 1mom. första stycket O kommunalskattelagen (1928:370f får uppskov åtnjutas tillden del utdelningen härrör från inläkt av skogsbruk i samfalligheten underdelbeskattningsår vartill utdelningen hänför sig på samma sätt som om denna delutgjort intäkt av skogsbruk, som den skattskyldige drivit själv. Vid tillämpningen av försia-tredje styckena avsesmed köpeskilling även försäkringsersättning för skog och skogsprodukter. Uppskovmedges inte med så stort belopp alt underskott i förvärvskällan uppkommer vidberäkning av nettointäkt enligt kommunalskallelagen. Har i förvärvskällan redovisats utdelning frånsamfällighet, som avses i 53 § 1 mom. första stycket O kommunalskallelagen,medges upp-skovför den del av utdelningen som härrör från intäkt av skogsbmk isamfalligheten under del beskattningsår som utdelningen hänför sig titt påsamma sätt som om denna del utgjort intäkt av skogsbruk, som den skattskyldigedrivit själv. Insättning avseende viss förvärvs- Uppskov.för visst beskattningsår och källa må för ett ochsamma beskattningsår ej understiga . Belopp,som insattes å skogskonto, skall avrundas nedåt till jämna hund-ratat kronor. viss förvärvskällamedges inte med belopp som understiger . Uppskovsbeloppet avrundasnedåt titt helt hundratal kronor. Tillledning .för bestämmande av belopp, för vilket uppskov med tax- Skattskytdig som yrkar uppskov skall till självdeklarationen foga utred- 4Senaste lydelse 1975:263. SkU 1978/79:54 ering yrkas, skall den skattskyldige vid självdeklarationfoga utredning enligt av riksskattenämnden fastställt formulär ävensom beskedfrån banken rörande verkställd insättning å skogskonto. Har den skattskyldige under beskattningsårethaft intäkt av skogsbruk från mer än en förvärvskälla, skatt utredning, som iförsta stycket sägs, förebringas särskilt.för varje förvärvskälla beträffandevilken uppskov med taxering yrkas. Det åligger skatlskyldig, som åtnjuter uppskov medtaxering enligt denna förordning, att i självdeklaration avseende denförvärvskälla beträffande vilken uppskov åtnjutes, lämna uppgiftrörande storleken vid beskattningsårets utgång av hans tillgodohavande åskogskontot. ning på blankett enligt av faststäWtformulär samt besked från banken om insättningen. I förekommande fall skallutredning och besked lämnas för samtliga de förvärvskällor för vilka denskatlskyldige yrkar uppskov. Skattskyldig skall isjälvdeklaration lämna uppgift om tillgodohavande på skogskonto vidbeskattningsårets utgång Belopp, för vilket uppskov med laxeringen yrkas, skallvara inbetalt till banken senast den dag den skattskyldige enligt 34 §taxeringslagen (1956:623) har att avlämna självdeklaration. Uppskov medges endast om det ifrågavarande beloppet harbetalats in till banken senast den dag som den skattskyldige enligt 34 §taxeringslagen (1956:623) skall avlämna altmän självdeklaration. Skattskyldig, som vill disponera å skogskonto inneståendemedel, äger atl efler dagen för insättning återfå del insattabeloppet. Uttag må avse beloppet / dess helhet eller del av detsamma, dock attdeluttag ej må understiga I . Om särskilda förhållanden det föran- Skattskyldig får ta ut del insatta beloppet tidigast fyramånader efter insättning. Uttag får avse hela del innestående beloppet ellerdel av detta, dock inte lägre belopp än . Om särskilda förhållandenföranleder det, får regeringen medge att innestående medel tas ut tidigare 5 Senaste lydelse 1979:77, 6 Senaste lydelse 1975:263. SkU 1978/79:54 Föreslagen Ivdelse än som har sagts. förflutit från ingången av del år då inbetalning enligt 5 § senast skall ha gjorts, skall banken betala ut kvarstående medel. Räntesatsen.för medel på skogskonto bestäms av banken. Medel på skogskonto, inklusive ränla, las upp som intäkt av skogsbruk först.för del beskattningsår då utbetalning sker. Övergår skattskyldigs fastighet till annan skall, såvida fastigheten utgör den väsentliga delen av förvärvskälla för vilken insättning på skogskonto har gjorts, innestående medel genast las upp som intäkt av skogsbruk. Har dödsbo innestående medel skall beskaltning äga rum för det beskattningsår då reglerna om handelsbolag tillämpas första gången på dödsboet. leda, äger regeringen medgiva, att å skogskontoinnestående medel må uttagas utan att föreskriven tid for medlens inneståendeiakiiages. Efter del alt förflutit från ingången av del årinbetalning enligt 5 § senast skolat verkställas, skall banken återbetalakvarstående medel. Å medel, som insatts å skogskonto,skatt utgå ränta efter räntefot, som bestämmes av banken, hos vilken insättningskett. 8 Belopp, för vilket uppskov med taxeringenerhållits, skall upptagas såsom bruttointäkt av skogsbruk för delbeskattningsår, då uttag från skogskontot sker. I intäkten inräknas jämväluppburen ränla å kontot, vilken sålunda icke skall upptagas såsom intäktdessförinnan. Överlåter skattskyldig fastighet,som Ulgör den väsentliga delen av förvärvskälla, for vilken insättning åskogskonto verkställts, skola innestående medel upptagas såsom bruttointäktav skogsbruk.för det beskattningsår, under vilket överlåtelsen ägt rum. Har oskiftat dödsbo medel innestående å skogskonto skolamedlen upptagas såsom bruttointäkt av skogsbruk för det beskattningsår, undervilket dödsboet skiftas, eller, om 53 §3 mom..stycket kommunalskatte- 7 Senaste lydelse 1969:199. SkU 1978/79:54 lagentillämpas på dödsboet, för del beskattningsår då nämnda stycke första gångentillämpas. bodelning make tillagts fastighet, som förut tillhört andra maken och somingår i förvärvskälla, för vilken insättning å skogskonto verkställts, skolainnestående medel upplagas såsom bruttointäkt av skogsbruk för delbeskattningsår, under vilket bodelningen ägt rum. Haravtal träffals om överlåtelse eller panlsäuning av å skogskonto inneståendemedel, skola medlen upptagas såsom bruttointäkt av skogsbruk .for detbeskattningsår, under vilkel avtalet träffats. Har avtal träffats om överlåtelse ellerpantsättning av medel på skogskonto, skall medlen genast tas upp som intäkt avskogsbruk. Beskattning skall inte ske av den anledningen att den skatlskyldigeefter framställning från skogsvårdsstyrelse har förbundit sig att inte utanstyrelsens tillstånd förfoga över medel som står inne på skogskonto. Regeringenäger förordna, atl affärsbank, sparbank eller centralkassa förjordbrukskredit, som icke följer i denna lag meddelade bestämmelser eller medstöd av densamma utfärdade föreskrifter, icke vidare skall fä mottaga medel åskogskon-lo. Regeringenkan förordna att affärsbank, sparbank eller föreningsbank som inte följerbestämmelserna i denna lag eller med stöd av tagen meddelade föreskrifter intelängre skall fä ta emot medel på skogskonto. Denna lag träder i kraft efter den dag,då lagen enligt uppgift på den har kommit ut från trycket i Svenskförfattningssamling, och tillämpas första gången vid taxering. Vid 1980års laxering medges dock uppskov med lägst . *Senaste lydelse 1975:263. SkU 1978/79:54 37 Med anledning av propositionen har väckts följandemotioner, nämligen 1978/79:2647 av m. fl. (m) varihemställs atl för en faslighet som förvärvats skall 1952 årslaxerade skogsvärde utgöra ingångsvärde i skogsbeskatlningshänseende såvittinte skogsägaren i fråga önskar använda del för honom 1/1 1952 gällande ingångsvärdetsom ingångsvärde vid övergången till de nya reglerna; 1978/79:2648 av () varihemställs att frågan om olika avdragsprocent för fysiska och juridiskapersoners förvärv, främst sådana som sker i rationaliseringssyfle, bör bliföremål för förnyad prövning; 1978/79:2649av m. fl. (vpk) vari hemställs 1. atl beslutar avslå propositionen, 2. att hemställer hos regeringen om atl enutredning om skogsbeskattningen tillsätts i enlighet med vad som anförsi motionen; 1978/79:2650av m. fl. (s) vari hemställs atl 1. avslår propositionen, 2. hos regeringen begär en utredning om alternativametoder för skogsbeskattning i enlighet med vad som anförls i motionen. en skogsägare innehar fastighetenbeskattas han för sin inkomst av skogsbruket enligt principer som i stora dragstår kvar sedan kommunalskallelagens tillkomst 1928. Samtligaförsäljningsinkomster och värdet av privata skogsutlag - frånsett vedbrand-skalllas upp som inkomst efter avdrag för omkostnaderna för avverkningen. Om detvärde som skogen hade vid förvärvet av fasligheten minskal på grund avavverkningarna, får avdrag också göras med ell belopp som motsvarar dennavärdeminskning. Motsvarande gäller också om den ursprungliga virkesvolymen påfasligheten har minskal, och avdraget beräknas då med hänsyn till förändringenav virkesvolymen och skogens värde vid förvärvet, räknat per volymsenhet. Föralt avdrag skall medges enligt någon av dessa båda metoder krävs i regelingående utredningar som visar all en del av ingångsvärdet eller av deningående virkesvolymen tagits i anspråk genom avverkningarna. Ifråga om avverkningar i samband med vissa lillskollsförvärv har särskildaregler tillkommit för all underiälla finansieringen av åtgärder som syftar tillatt åstadkomma mer rationella brukningsenheter. Reglerna tillämpas i densituationen atl en skogsägare i samband med en lantmäteriförrättning förvärvarytterligare ett skogsområde som sammanläggs med hans tidigare SkU 1978/79:54 38 fastighet.Om skogsägaren i samband med detta förvärv avyttrar skog, får avdrag förvärdeminskning medges ulan särskild utredning med ett belopp som motsvararvärdet av den avyttrade skogen, dock högst med ell belopp som motsvarar prisetpå den skog som förvärvats genom lanimäleriförräll-ningen. Vidförsäljning av en skogsfaslighet skulle ursprungligen den del avförsäljningspriset som hänförde sig lill skogen i regel las upp som inkomst av' skogsbruk, men de särskilda regler om värdeminskningsavdrag som gällde idenna situation innebar bl. a. att endast tillväxten av virkesvolymen underinnehavstiden träffades av denna beskatining. innebär reglerna -eftervissa ändringar av realisationsvinstbeskattningen - att inkomslen avfaslighelsförsäljningen i sin helhet skall bedömas enligt realisationsvinstreglerna.Någon beskattning såsom för inkomst av skogsbruk inträder således inte längre idenna situation. Förslageni proposilionen innebär framför alll alt reglerna om avdrag för värdeminskningav skog ändras. Avdraget skall inte längre grundas på förändringarna ivirkesförrådets värde eller volym utan skall normall beräknas lill avintäkterna av försålda avverkningsrätter och av intäkterna av försåldaskogsprodukter. Vid raiionaliseringsförvärv höjs avdragsnivån för fysiskapersoner lill del dubbla. Sammanlagt får värdeminskningsavdragen underinnehavstiden uppgå lill 50 96 av anskaffningsvärdet för skogen ochskogsmarken, för bolag dock till högst 25 96 av anskaffningsvärdet. Iförenklingssyfte föreslås en 5 000-kronorsgräns så atl mindre betydandeavdragsbelopp inte beaktas. Ävenreglerna om vad som skall anses såsom anskaffningsvärde ändras i väsentliga hänseenden.Vid arv godtas f n. taxeringsvärdet vid förvärvet som anskaffningsvärde, ochdelsamma gäller också då någon erhållit fastigheten såsom gåva om givaren inteär nära anhörig till gåvotagaren. Enligt proposilionen genomförs härenkoniinuitelsprincip, som innebär att arvtagaren eller gåvotagaren övertarföregående ägares kvarstående anskaffningsvärde såsom ingångsvärde. 1 fråga omköp skall liksom köpeskillingen för skogen läggas till grund förberäkning av ingångsvärdet. En nyhet är dock atl värdet på skogsmark enligtproposilionen skall inräknas i värdet på skogen. Del bör också nämnas attingångsvärde som hänför sig lill förvärv enligt propositionen inteskall medföra rätt till värdeminskningsavdrag. 1övrigl innebär förslaget en genomgripande teknisk översyn av de regler somgäller under innehavsiiden. Bland de förslag som läggs fram i detta hänseendekan nämnas alt överlålelse av en del av en fastighet liksom skallmedföra att ingångsvärdet på skogen sätts ned i motsvarande mån enligt denhuvudregel som föreslås i propositionen. Smärre avyttringar som avser en mindredel än 20 96 av värdet av skog och skogsmark skall emellertid enligt förslagetinte påverka ingångsvärdet. Nuvarandebeskattningsregler vid försäljning av en fastighet med skog SkU 1978/79:54 39 kvarstårenligt proposilionen i sin nuvarande utformning. Delframlagda förslaget bör inte ses som ett slutligt ställningslagande lill skogsbeskattningensframlida utformning. 1 proposilionen framhålls att del utredningsarbete somlegat lill grund för förslagen i huvudsak haft teknisk inriktning och böråtföljas av en ny utredning med uppgift bl. a. all göra en mer djupgåendeanalys av de samhällsekonomiska effekterna av skattereglerna och av frågan hurinflationsvinster på skog bör behandlas. 1 motionerna 2649 (vpk) och 2650 (s) yrkas avslagpå proposilionen och en ny utredning om alternativa metoder förskogsbeskattningen. Molionärerna i den sistnämnda motionen anför bl. a. atl deföreslagna reglerna leder till stora skallelätlnader,som ter sig utmanande frånfördelningspolilisk synpunkt och som till stor del komnier att drabbakommunerna. Reglerna kommer enligt deras uppfattning också att medföraryckighet i fråga om avverkningarna och en på längre sikl växande brist påskogsråvara. Den nya utredning som de förordar bör sikta på atl inom ramen förelt oförändrat skatleutlag infoga beskatiningen som ell medel i deskogspoliliska målsättningarna. I den förstnämnda motionen åberopas liknandesynpunkter, och motionärerna anför också all spärregeln mol avdrag under 5 000kr. missgynnar ägare lill små skogsfastigheter. Somframgår av propositionen har skogsbeskattningen alltsedan 1964 varit föremålför ingående överväganden i syfte framförallt alt skapa regler som är lätta atttillämpa och som ger ell materiellt sett mer tillfredsställande resultat än f.n. Anmärkningarna mot gällande regler riklar sig framför alll mol all de äralll för svårtillgängliga och atl avdragsreglerna fordrar kostnadskrävandeutredningar om tillväxt, virkesförråd och andra osäkra faktorer. Somframhållits i utredningsarbetet slår reglerna ojämnt i flera situationer ochleder även i övrigt ofta lill materiellt sett otillfredsställande resultat. ex. är del ofta möjligt all erhålla betydande värdeminskningsavdrag vidbegränsade avverkningar efter kort tids innehav, medan däremotavdragsmöjlighe-ler helt kan saknas även vid stora avverkningar som sker efteren längre lids innehav. Delta förhållande medför inte endast orättvisa mellanolika skogsägare utan medför också betydande nackdelar från skogspolilisksynpunkt. Att skogsullagen normalt beskattas fulltut även till den del avverkningen kan anses utgöra kapilalutlag medför givelvisen avverkningshämmande effekt. Som framhålls i propositionen förstärks dennaeffekt av all en arvtagare i allmänhet far ett betydligt större ingångsvärde påskogen än vad arvlålaren hade vid dödsfallet. Den bristande kontinuiteten vidarv strider också mot de principer som tillämpas pä andra områden avbeskattningen. Medanledning av vad som anförs i de nämnda motionerna kan framhållas atl deteoretiska avdragsmöjlighelersom föreligger enligt nuvarande reglerav utredningsskäloch andra orsaker i allmänhet inte kan utnyttjas i avsedd omfattning. I vissasiiuaiionerramsiår emellertid reglerna som alltför SkU 1978/79:54 40 generösa.Ett exempel härpå har redan nämnts, nämligen all nytt ingångsvärde beräknas isamband med arv. annat exempel är de regler som är avsedda förlillskollsförvärv i samband med skogsbrukels rationalisering men som i vissutsträckning kunnat utnyttjas även för atl finansiera förvärv som har annalsyfte. Somdepartementschefen framhåller är del utredningsförslag som ligger lill grundför proposilionen lätt alt förslå och tillämpa, något som allmänt vitsordalsunder remissbehandlingen. Samlidigl bör nämnas atl utredningsförslaget ocksåpå sina håll kritiserats för all utrymme lämnas för avdrag även omavverkningarna inte medfört alt skogen under innehavsiiden minskal i värdeeller volym. Dessa invändningar, som åter las upp i motionerna, har i vissutsträckning beaktats i proposilionen genom all avdraget i princip beräknaslill högst 50 96 av rotvärdet för den avytirade skogen, under det altutredningen föreslagit all avdrag skulle kunna medges med belopp som motsvararhela rotvärdet. Vidare bör framhållas atl del totala avdraget under innehavstidenbegränsats till 50 96 av anskaffningsvärdet mol utredningens förslag 60 96.Ulskotlel vill inte bestrida att de angivna invändningarna lill viss delfortfarande kan anses kvarstå, men betydelsen härav bör enligt utskottetsmening inte överdrivas. Somanförs i proposilionen medför eventuella från teoretisk utgångspunktomotiverade avdrag normall en ökad skattebelastning om ägaren avyttrar sinfastighet. Ulskoitet vill för sin del betona atl de föreslagna reglerna ocksåmedför betydande begränsningar av nuvarande avdragsmöjligheler i vissasituationer, bl. a. genom att avdraget generellt begränsas lill totalt 50 96 avanskaffningsvärdet. Anskaffningsvärden som baseras pä förvärv kommeröver huvud taget inte atl omfattas av någon avdragsrält i forisätiningen. Äveni arvssiluaiioner innebär förslaget en av principiella och praktiska skälmotiverad skärpning av nuvarande regler, som bl. a. medgivit ej acceptablalättnader i beskattningen av uppskjutna avverkningar. Vidare kan framhållas atlmöjligheterna all erhålla värdeminskningsavdrag begränsas lill 50 96 avanskaffningskostnaden även vid lillskollsförvärv och att möjligheterna attmissbruka dessa regler också begränsas genom atl de skall fa tillämpas endastvid verkliga raiionaliseringsförvärv. Redanmot denna bakgrund finner utskottet atl förslaget i proposilionen av såvälprakliska som principiella skäl är all föredra framför nuvarande regler.Därtill kommer atl förslaget såvitt ulskoitet kan bedöma också kommer all faväsentlig betydelse från skogspolilisk synpunkt. Som redan anförts har gällanderegler avverkningshämmande effekter, vilkel i stor utsträckning torde liggabakom tendenserna i det enskilda skogsbruket atl i alltför hög grad sparaskogsiillväxlen. Det framlagda förslaget eliminerar i stor utsträckning dessanegativa effekter av skattesystemet och kan därför bidra till attavverkningarna blir mer jämnt fördelade under innehavsiiden. Meddet anförda ansluter utskottet sig i princip till de i proposilionen föreslagnalösningarna. SkU 1978/79:54 41 Vad därefter angår de i motionerna 2649 och 2650framställda utredningsyrkandena nöjer sig ulskotlel med att konstatera altdeparlemenlschefen aviserat en ny utredning om skogsbeskattningen och alt dennautredning enligt vad som uttalas i propositionen kommer att fä en grundläggandeoch allsidig karaktär. Ulskoitet anser att det inte är erforderligt alt nu gåin närmare på innehållet i direktiven för denna utredning. Utskottet avstyrkersåledes motionerna 2649 och 2650. Vissadetaljer i propositionen tas upp i motionerna 2647 och 2648. 1den förstnämnda motionen vänder sig motionären mot att förslaget iproposilionen missgynnar vissa äldre fasiighetsinnehav och yrkar att ettavdragsgillt ingångsvärde bör beräknas även för fastigheter som förvärvats före1952. Förslageti proposilionen har motiverats med all inflationen och de med innehavstidenslängd tilllagande utredningsproblemen gjort att avdrag f. n. regelmässigtmedges endast i början av innehavstiden och all del därför finns skäl atl i delnya systemet begränsa avdragsrätlen för äldre fastighelsförvärv. Med hänsyntill dessa förhållanden ansluter ulskotlel sig till propositionen i denna deloch avstyrker således motionen 2647. Imotionen 2648 anför motionären all så likartade regler som möjligt bör gällaför olika ägarkategorier och vänder sig därför mot att lägre procentsatserskall användas för beräkning av värdeminskningsavdrag för bolag än som föreslåsför enskilda personer. Somredan nämnts innebär propositionen att bolag och vissa andra juridiska personerendast skall kunna erhålla avdrag med sammanlagt 25 96 av anskaffningsvärdetmol för enskilda personer och dödsbon. Förslaget innebär vidare att deförhöjda procentsatserna för beräkning av avdragsbeloppet vidrationaliseringsförvärv -100 96 av rotvärdei - inte gäller för juridiskapersoner. Bakgrunden till proposilionen i denna del är att skälen för enavdragsräti enligt vad som anförts vid remissbehandlingen inte är lika starkaför juridiska personer som för enskilda personer. Enligt departementschefen ärskogsinnehavet i dessa fall av mer permanent karaktär, varför avdrag ipraktiken ansetts kunna medföra en definitiv skattelättnad.Likviditelsproblemen i samband med fastighelsförvärv har också anseils varamindre för juridiska personer än för enskilda personer. Utskottetinstämmer i dessa bedömningar och anser att de skäl som åberopas i motioneninte är lillräckliga för att utvidga avdragsrätlen för bolag i den utsträckningsom föreslås i motionen. Utskottet avstyrker således även motionen 2648. Mol de delar av proposilionen, som utskotiei inteberört närmare i det föregående, har ulskoitet inte något alt erinra. SkU 1978/79:54 42 1. beträffande den allmänna utformningen avvärdeminskningsav draget för skog m. m. atl med avslagpå motionen 1978/79:2649 och 1978/79:2650 bifaller propositionen 1978/79:204 idenna del; 2. belräffandevissa äldre skogsinnehav att med avslagpå motionen 1978/79:2647 bifaller propositionen i denna del; 3. belräffandevärdeminskningsavdrag för juridiska personer att med avslagpå motionen 1978/79:2648 bifaller propositionen i denna del; 4. beträffandeproposilionen i övrigt alt lill följdav vad utskottet ovan hemställt och i betänkandet anfört med bifall lillpropositionen antar därvid fogade förslag lill a. lag omändring i kommunalskallelagen (1928:370), b. lag omändring i skogskonlolagen (1954:152). Näiyarande:Erik (), (), (). (), (), ()*, i (s), KurtSöderström (ni)*, (), ()*, (),(), (), () och (). * Ej närvarande vid betänkandets justering. 1.av , , , i ,, och (samtliga s) som anser dels att det avsnitt av utskottets yttrande sombörjar på s. 39 med "Som framgår" och slutar på s. 41 med "atterinra" bort ha följande lydelse: Propositionengrundar sig på ell förslag, som lagts fram i en departementspromemoria och somkritiserats vid remissbehandlingen från såväl skattepoliliska somskogspoliliska utgångspunkter. Promemorieförslaget har visserligen överarbetatsi vissa avseenden, men de framförda anmärkning- SkU 1978/79:54 43 arnahar enligt utskottets uppfattning samma tyngd som lidigare. Denavkastning som skogen ger bör givetvis beskallas fullt ul på samma sätt somannan avkastning. föreslås emellertid en ny princip beträffandeskogsbeskattningen, helt i strid mol vad som gäller på andra områden avbeskaltningen. Värdeminskningsavdragen skall i fortsättningen beräknas medhänsyn till försäljningspriset på försåld skog, och avdrag får medges även omavverkningarna inte översliger tillväxten på fastigheten.