bet · G201SfU19 · 1978-12-31 00:00:00 — betänkande 1978/79:19 med anledning av motion om översyn av det socialatrygghetssystemet 1motionen 1978/79:1231 av m, fl. (c) hemställs 1. attriksdagen uttalar sig för att det fortsatta reformarbetet avseende det sociala trygghetssystemet skall utgå från de i motionen angivna riktlinjerna om ökad grundtrygghet, 2, attriksdagen hos regeringen begär en översyn av det sociala trygghets systemet enligt motionens riktlinjer. Parallelltmed den totala översyn av hela socialförsäkringssystemet som förordas imotionen bör reformarbetet enligt motionärerna fortsätta för att söka uppnå enökad grundtrygghet. De föreslår att uttalar att följande riktlinjerskall bilda utgångspunkten för detta arbete: Systemet skall ge en grundtrygghet och samtidigtvara så konstruerat att det stimulerar till att genom eget arbete klara sinförsörjning. Eftersom detta också har ett nära samband med skattesystemetsutformning måste man samordna skattesystemet med det sociala trygghetssystemet. Detsociala trygghetssystemet bör vara så utformat att skattesystemet ochlönesättningen bidrar till en jämnare fördelning av ekonomiska resurser. Idetta sammanhang är det inte bara en fråga om utjämning mellan individer medolika inkomst utan det är också nödvändigt att åstadkomma en utjämning mellanbarnfamiljer och familjer utan barn i samma inkomstläge,- Samhälletskall i situationer då man av olika skäl inte kan klara sin försörjninggarantera alla en ekonomisk grundtrygghet. Detekonomiska trygghetssystemet skall vara så enkelt och överskådligt att denenskilde individen kan överblicka det. Systemetskall vara rättvist och jämlikhetsskapande. Stödet bör därför så långt del ärmöjligt vara likformigt, dvs, utgå efter samma princip oberoende av vilket skälsom föranlett stödbehovet. Varjevuxen skall behandlas som en ekonomiskt självständig individ. Därigenom bidrarman till alt skapa en större självständighet och ett ökat oberoende för alla. Som ovan nämnts anser motionärerna att en utredningförutsättningslöst bör utvärdera och se över det nuvarande trygghetssystemet.Utredningen bör därvid bl, a. överväga om de reglerom ekonomiskt stöd som finnsi lagen om allmän försäkring och ett flertal andra lagar kan sammanföras tillett enhetligt trygghetssystem som kan administreras av . Enutgångspunkt sådant samlat regelsystem bör vara allas rätt till arbete.Den som inte kan försörja sig genom förvärvsarbete bör la rätt till en förvarje dag utgäende grundersättning. Utredningen bör vidare överväga bl, a,möjlighe- 1Riksdagen 1978/79. SfU 1978/79:19 2 ternatill omprioriteringar inom nuvarande kostnadsramar, skattesystemets verkningaroch de samhällsekonomiska effekterna av ett nytt system samt kartlägga delsamlade resultatet av löner, skatter och transfereringar för olikafamiljetyper. har vidett flertal tillfällen behandlat motionsyrkanden som innehållit förslag omutredning av frågan om en allmän grundtrygghet. har därvid under åren1969-1972 avvisat sådana utredningsyrkanden under hänvisning i huvudsak tilldet kontinuerliga utredningsarbete som pågått på socialförsäkringens område ochtill att frågan om en allmän översyn av socialförsäkringssystemet var förtidigt väckt. Vidbehandlingen av motionsyrkanden av samma innebörd års riksdaglämnade socialförsäkringsutskottet i betänkandet SfU 1973:6 en utförligredogörelse för frågans tidigare behandling. I betänkandet uttalade utskottetatt det inte rådde några delade meningarom nödvändigheten i och (or sig av ensamlad översyn av hela det socialpolitiska systemet. Utskottet framhöllemellertid att man borde avvakta resultatet av den tillsattaexpertutredningens-socialpolitiska bidragsutredningen-kartläggningsarbeteinnan en parlamentarisk utredning kunde få i uppdrag att göra en större,samordnande översyn av socialförsäkringssystemet. Utskottet underströkslutligen angelägenheten av att expertutredningen bedrev sitt arbete skyndsamt.Riksdagen (rskr 44) gav regeringen till känna vad utskottet anfört, Ianledning av motionsyrkanden års riksdag förordade utskottet (SfU1974:36) att en parlamentariskt förankrad kommitté tillsattes med uppgift attse över hela bidragssystemet. Kommittén borde enligt utskottet bedriva sittarbete på grundval av det material som kom fram genom den socialpolitiskabidragsutredningen. Det anförda gavs regeringen till känna (rskr 336). Utskottetbehandlade vid 1975/(SlTJ 1975/76:10) ett motionsyrkande om attfrågan om ett allmänt medborgarbidrag borde bli föremål för utredning. Därvidredogjorde utskottet för socialpolitiska bidragsutredningens rapport (Ds S1975:4) om kartläggning av samordningsfrågor i det socialpolitiskabidragssystemet och de överväganden som låg bakom utredningens avvisande avtanken p& en garanterad minimistandard. Utredningen diskuterade sålundabl, a, frågan om ett allmänt folkbidrag men konstaterade att ett sådant intevar ekonomiskt genomförbart. Även trygghetsformer där grundtryggheten täcksgenom ett inkomstgarantikonto elleren negativ inkomstskatt förkastadesavutredningen, som föreslog att det fortsatta reformarbetet inriktades på attsamordna befintliga bidragssystem. Utskottet redovisade vidare direktiven förden - i enlighet med begäran - tillsatta socialpolitiskasamordningsutredningen. SftJ 1978/79:19 3 hänsyntill bidragsutredningens överväganden ansåg sig utskottet inte ha anledningföreslå att den i motionen aktualiserade bidragsformen blev föremål (orsärskild prövning och avstyrkte bifall till motionen. skall enligt sina direktiv undersöka vilka förbättringari samordningsavseende som kan genomföras inom ramen för befintligabidragsformer och för dessa fastlagda principer i fråga om bidragens inriktningoch omfattning. Arbetet med en sådan översyn bör bedrivas med utgångspunkt iden totala resurstilldelning och den huvudsakliga fördelning mellan olikaområden som är fastställd av statsmakterna. Målsättningen för översynen börenligt direktiven vara att klarlägga hur långt det socialpolitiskabidragssystemet kan samordnas i en allmän socialförsäkring, varför enhuvudfråga i utredningsarbetet kommer att bli en systematisk genomgång av lagenom allmän försäkring med beaktande av samordningsfrågorna både inom denna lagoch i förhållande till andra bidragsförfattningar. Defrågor om fortsatt reformarbete och översyn av det sociala trygghetssystemetsom tas upp i motionen 1231 ingår i eller har mycket nära anknytning till detutredningsarbete som den socialpolitiska samordningsutredningen enligt sinadirektiv skall bedriva. Enligt vad utskottet har inhämtat avser utredningen attredovisa sina överväganden beträffande hithörande frågor i ett betänkande underandra . Resultatet av nämnda utredningsarbete kommer således attföreligga och motionen bör därför enligt utskottets uppfattninginte föranleda någon åtgärd. Utskottet avstyrker följaktligen bifall tillmotionen 1231. att avslårmotionen 1978/79:1231. Närvarande:Sven Aspling (s), (), (), (),(), (), (), (),(), (), (), (),* (c), () och (), *Ej närvarande vid betänkandets justering. SfU 1978/79:19 4 avArne , , , och (alla c), vilka anser delsatt det avsnitt av utskottets yttrande på s. 3 som börjar med "Defrågor" och slutar med "motionen 1231." bort ha följandelydelse: Utöverdet utrednings- och utvecklingsarbete som redan förekommer inomsocialförsäkringssystemet finns det enligt utskottets uppfattning behov av enöversyn av hela detta system i enlighet med vad som förordats i motionen 1231.Det sociala trygghetssystemet är nämligen i vissa fall ofullständigt, det ärför den enskilde komplicerat och svåröverskådligt och den sammantagna effektenav olika bidragssystem och skatter kan ibland upplevas som orättvis. Enutredning bör därför tillsättas med uppdrag att förutsättningslöst utvärderaoch se över hela socialförsäkringssystemet. En utgångspunkt förutredningsarbetet bör vara att söka eftersträva största möjliga samordning ochförenkling så att systemet blir heltäckande och fungerar för alla människor iskilda situationer. Såsom framhållits i motionen bör utredningen överväga ominte de regler om ekonomiskt stöd som finns i olika författningar kansamordnas till ett enhetligt trygghetssystem.Detta skulle ha som grund en rätttill arbete för alla med möjlighet för den som på så sätt inte kan torsörja sigatt erhålla en daglig grundersättning. Utredningen bör också noga övervägamöjligheterna till omprioriteringar inom nuvarande kostnadsramar samt undersökaskattesystemets verkningar och de samhällsekonomiska effekterna av ett nytttrygghetssystem. En kartläggning av det samlade resultatet av löner, skatteroch transfereringar för olika familjetyper bör också ingå i utredningsarbetet. Denförordade utredningens arbete kommer med nödvändighet att ha en mera långsiktiginriktning, 1 avvaktan på en genomgripande reformering av trygghetssystemet börenligt utskottet det fortsatta arbetet inom det socialpolitiska områdetbedrivas efter de av motionärerna föreslagna riktlinjerna, vilka finns intagnaovan i utskottets betänkande. Med det anfördatillstyrker utskottet bifall till motionen 1231, dels att utskottet borthemställa att med bifall till motionen 1978/79:1231som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.