bet · G201FiU5 · 1978-12-31 00:00:00 — I fråga om de båda gruppernas psykiska välbefinnandeföreligger en statistiskt säkerställd skillnad endast i fråga om andelen mednedsatt FiU 1978/79: 5 psykiskt välbefinnande , vilken är lägre blandföretagarna än bland löntagarna. Företagarna har också genomsnittligt ett mindre antalsjukdomssymtom än löntagarna, 4,7 jämfört med 5,7. Även denna skillnad ärstatistiskt säkerställd. På niånga punkter finns inga skillnader. Det gällerandelen kraftigt rörelsehindrade, andelen med synnedsättning, dåliga tänder,värk i och svår huvudvärk. Det gäller också trötthet underden 14-dagarsperiod som föregick intervjun liksom de svårare formerna avnedsatt psykiskt välbefinnande. 2.2 Vårdkonsumtion och aktivitetsnedsättning Såväl vårdkonsumtion somaktivitetsnedsättning till följd av sjukdom är lägre bland företagarna än blandlöntagartvillingarna och också lägre än bland alla jämnåriga. Värdkonsumtion och aktivitetsnedsättning förföretagare , för jämnåriga löntagare med samma inkomst uppgiven tillbeskattning 1973 och för alla jämnåriga av samma kön Besökt läkare senaste 12 Mer än 10 läkarbesök Besökt psykiater sen. Besökt tandläkare sen. Sängliggande någon tid 1973 FiU1978/79: 5 300 eller fler sjukdagar 300 eller fler sjukdagar 300 eller fler sjukdagar Andelen som före intervjutillfället besökt läkare är signifikant lägrebland, företagarna medan andelen som varit inlagd på sjukhus är lägre men ejsignifikant lägre än bland löntagartvillingarna. Resultaten tyder även på attmedicinkonsumtionen är lägre bland företagarna än bland löntagarna även omingen enskild skillnad är statistiskt säkerställd. Endast i fråga om tandvårdligger andelen högre bland företagarna. I fråga om aktivitetsnedsättning till följd av sjukdom ärsåväl andelen som före intervjutillfället varitsängliggande p. g. a. sjukdom, som andelen som varitsjukskriven någon tid, avsevärt mindre bland företagarna än bland löntagarna.Även medeltalet veckor individerna varit sängliggande respektive medeltaletsjukskrivningsdagar är avsevärt mindre bland företagarna än bland löntagarna.Skillnaderna är statistiskt säkerställda. 2.3 Tobaks- och' alkoholvanor Inga nämnvärda skillnader existerar mellati företagarnaoch löntagarna i fråga om tobaks- och alkoholvanor. Tobaks- och alkoholvanor bland företagare 2066år, bland jämnåriga löntagare med samma inkomst uppgiven till beskattning 1973och bland alla jämnåriga av samma kön Jämnåriga löntagare med samma inkomst Alla jämnåriga av samma kön Tobaksvanor: Röker ej Röker Därav mer än 10 cig. Alkoholvanor: Använder ej alkohol Använder alkohol FiU1978/79: 5 IV: 3 Utbildning 3.1 Utbildning och fritidsstudier Företagarna har genomsnittligtkortare formell utbildning och deltar i mindre utsträckning i studiecirklar änlöntagartvillingarna. Utbildning och studier bland företagare 2066år, bland jämnåriga löntagare med samma inkomst uppgiven till beskattning 1973och bland alla jämnåriga av samma kön Enbart real- el. Företagarna har genomsnittligtnågot kortare skol- och yrkesutbildning än löntagarna, 8,9 skolår jämfört med9,5 skolår. Skillnaden är statistiskt säkerställd. Resultaten tyder även på att företagarna har en lägreformell utbildningsnivå än löntagarna. Statistiskt säkerställd skillnadföreligger dock endast i fråga om andelen med akademisk examen, 1,7 procentbland företagarna jämfört bland löntagartvillingarna. Företagarna deltar dessutom i avsevärt mindre utsträckningän löntagarna i studiecirklar, mot . Även denna skillnadär statistiskt säkerställd. 6 1978/79. FiU1978/79:5 Bilaga 1 66 IV: 4 Politiska resurser 4.1 Fackligt och politiskt deltagande Företagarna skiljer sig ej frånlöntagarna i fråga om politiskt deltagande men är i avsevärt mindreutsträckning fackligt organiserade och aktiva. Andelen politiskt utanförståendeär avsevärt större bland företagarna än bland löntagarna. Fackligt och politiskt deltagande blandföretagare 2066 är, bland jämnåriga löntagare med samma inkomst uppgiven tillbeskattning 1973 och bland alla jämnåriga av samma kön Talat inför ett möte Ändelen fackligt organiserade ochaktiva är så stor bland löntagarna som bland företagarna och andelenfackliga förtroendemän fyra gånger så stor. I fråga om politiskt deltagandeföreligger dock inga systematiska eller statistiskt säkerställda skillnadermellan de båda grupperna. Statistiskt säkerställd skillnad i de båda gruppernaskanaler för politisk argumentation existerar endast med avseende på andelensom skrivit en artikel i en tidning, vilken är lägre bland företagarnaän bland löntagarna. Resultaten tyder dock på att företagarna i mindreutsträckning än löntagarna deltar i offentliga demonstrationer men att de istörre utsträckning tar kontakt med någon person i ansvarig ställning för attpåverka beslut i samhällsfrågor. Andelen politiskt utanförstående är så storbland företagarna som bland löntagarna, jämfört med 10 procent.Skillnaden är statistiskt säkerställd och beror alltså huvudsakligen på denlägre fackliga organisationsgraden bland företagarna. FJU1978/79: 5 4.2 Relation till myndigheter En större andel av företagarna änav löntagarna anser sig ha blivit felaktigt eller orättvist behandlad av någonmyndighet. Förelagarna är bättre ställda än löntagartvillingarna när det gälleratt överklaga inyn-dighetsbeslut. Relation till myndigheter bland företagare2066 är, bland jämiiårlga löntagare med samma inkomst uppgiven tillbeskattning 1973 och bland alla jämnåriga av samma kön Kan själv överklaga beslut Kan få hjälp att överklaga Felaktigt behandlad av: Ändelen som försökt fårättelse i någon myndighets beslut är avsevärt större bland företagarna änbland löntagarna, jämfört . Andelen politiskt fattiga,dvs. som ej själva kan överklaga ett beslut och som ej känner någon som kanhjälpa dem med detta, är mindre än hälften så stor bland företagarna som blandlöntagarna, jämfört . av företagarna jämfört avlöntagarna anser sig ha blivit felaktigt eller orättvist behandladeav någon myndighet. Statistiskt säkerställda skillnader föreligger i fråga omandelen som anser sig ha blivit felaktigt eller orättvist behandlad av bostadsförmedling,taxeringsnämnd respektive polismyndighet. Andelen är i samtliga dessa fallhögre bland företagarna än bland löntagarna. FiU1978/79: 5 Värt att notera är kanske attendast av företagarna anser sig ha blivit felaktigt eller orättvistbehandlade av någon fackförening. IV: 5 Säkerhet till liv och egendom 5.1 Utsatthet för brott Företagarna är mer utsatta förstöld och lider genomsnittligt större förluster i samband med detta änlöntagarna. Företagarna polisanmäler brotten i större utsträckning änlöntagarna. De har i samma utsträckning varit utsatta för våld och hot omvåld. Utsatthet för brott bland företagare ,bland jämnåriga löntagare med samma inkomst uppgiven till beskattning 1973 ochbland alla jämnåriga av samma kön Stöld och skadegörelse: Genomsnittlig förlust i kr. Genomsnittlig förlust > 0 Utsatt för våld/hot om våld: Plats för våld: Av företagarna har varitutsatta för stöld som föregickintervjutillfället och fått egendom förstörd. En av fem företagarehar varit utsatt för stöld eller skadegörelse. Andelarna är lägre blandlöntagartvillingarna om än inte mycket lägre. Företagarna lider dock i störreutsträckning än löntagarna ekonomisk förlust i samband med stöld ochskadegörelse. FiU1978/79:5 Bilaga 1 69 företagarna har förlorat i genomsnitt påstölder och skadegörelse jämfört med att av löntagartvillingarnaförlorat i genomsnitt , som alltså ej ersatts av försäkringsbolageller på annat sätt. I fråga om utsattheten för våld eller hot om våldexisterar inga systematiska eller statistiskt säkerställda skillnader mellande båda grupperna. Inte heller föreligger det några skillnader med avseende påplatsen för brottets inträffande. 5.2 Utsatthet för olycksfall Företagarna är något mindre utsattaför olycksfall än löntagartvillingarna. Utsatthet för olycksfall bland företagare 2066år, bland jämnåriga löntagare med samma inkomst uppgiven till beskattning 1973och bland alla jämnåriga av samma kön Därav utan bestående men Därav med bestående men Därav med svåra men Plats jör olycka: Resultaten tyder i sin helhet påatt företagarna är mindre utsatta för olycksfall än löntagarna. Statistisktsäkerställd skillnad föreligger dock endast i fråga om utsatthet för olycksfallmed bestående men till följd. Inga skillnader föreUgger med avseende på platsen förolyckans inträffande. FiU1978/79: 5 IV: 6 Familjeförhållanden och sociala relationer 6.1 Familjeförhållanden och sociala relationer Företagarnas familjeförhållandenskiljer sig ej väsentligt från löntagartvillingarnas. Våra resultat tyder ejpå några systematiska skillnader i fråga om socialt umgänge. Familjeförhållanden och sociala relationerbland företagare , bland jämnåriga löntagare med samma inkomst uppgiventill beskattning 1973 och bland alla jämnåriga av samma kön Jämnåriga löntagare med samma inkomst Alla jämnåriga av' samma kön Ogift, ej samb. 80,3 9,8 5,8 4,0 Antal barn: Inga barn Fyra eller fler barn Medelantal barn Besöker släkt ofta Brukar ha släkt på besök Har släkt på besök ofta 84,4 18,5 89,6 24,9 Mycket släktumgänge Släktumgänge, skalmedelvärde Brukar besöka vänner Besöker vänner ofta Brukar ha vänner på besök Har vänner på besök ofta 93,6 28,9 94,8 30,6 96,8 32,3 95,8 29,9 94,9 30,5 94,9 30,3 Mycket vänumgänge Vänumgänge, skalmedelvärde Mycket umgänge Umgänge, skalmedelvärde Föga vänumgänge Inget vänumgänge Föga umgänge Inget umgänge alls Av företagarna är 80 procentgifta/sammanboende och av löntagartvillingarna . Statistisktsäkerställd skillnad beträffande familjeförhållanden föreligger endast medavseende på andelen änkor/änk- FiU 1978/79: 5 lingar som är något högre bland företagarna, fyra procentjämfört med en procent. Med undantag för att företagarna i mindre utsträckning änlöntagarna ofta besöker släkt, föreligger inga statistiskt säkerställda ellersystematiska skillnader mellan de båda grupperna med avseende på socialt umgängeeller social isolering. Företagarnas uppväxtförhållanden skiljer .sig ej frånlöntagarnas. Uppväxtförhållanden för företagare ,för jämnåriga löntagare med samma inkomst uppgiven till beskattning 1973 ochför alla jämnåriga av samma kön Jämnåriga löntagare med samma inkomst Alla jämnåriga av samma kön Socialgrupp I Socialgrupp II Socialgrupp III Modern hemma alla uppväxtåren Fadern folkskola Yrkes- eller gymnasium Modern folkskola Yrkes- eller gymnasium Landsbygden Mindre samhälle Småstad stad Sammaställe hela uppväxten 60,1 Problem i uppväxtfamiljen: Ej uppväxt hos båda för- Skilsmässa, född u. ä. Make/maka fått ärva FiU 1978/79: 5 Varken i fråga om fadernssocialgruppstillhörighet, föräldrarnas utbildning, uppväxtort ellerförekomsten av problem i uppväxtfamiljen föreligger det några systematiskaeller statistiskt säkerställda skillnader mellan företagarna och löntagarna. IV: 7 Fritid och kultur 7.1 Semester och semesteranvändning Företagarna har genomsnittligttagit ut kortare semester än löntagarna, men skiljer sig ej nämnvärt fråndessa i fråga om semesteranvändning. Semester och semesteranvändning blandföretagare , bland jämnåriga löntagare med samma inkomst uppgiven tillbeskattning 1973 och bland alla jämnåriga av samma kön Semesterns längd 1973: Tagit ut 25 eller fler dagar Medehal bland > 0 Vistats i sommarstuga 1973 Fem eller fler veckor av företagarna jämförtmed av löntagarna tog 1973 ut någon semester. Den uttagna semesternslängd bland dem som tog ut någon semester var också genomsnittligt kortarebland företagarna än bland löntagarna, jämfört . Ingen statistiskt säkerställd skillnad föreligger mellanföretagarna och löntagarna beträffande andelen som 1973 gjorde någonsemesterresa. FiU1978/79: 5 Företagarna förlägger dock i mindre utsträckning änlöntagarna sina resor till . Inga systematiska skillnader existerar mellan företagarnaoch löntagarna i fråga om sommarstugevistelse. Genomsnittlig vistelsetid kanvara något kortare för företagarna. Företagarna ägnar sig i mindreutsträckning än löntagartvillingarna åt s. k. förströelseaktiviteter. I frågaom de aktiviteter som sammanförts under rubrikerna kultur-, nöjes- respektiveutomhusaktiviteter finns inga systematiska skillnader mellan de båda grupperna. Fritidsaktiviteter bland företagare ,bland jämnåriga löntagare med samma inkomst uppgiven till beskattning 1973 ochbland alla jämnåriga av samma kön Deltar men ej aktivt Deltar men ej aktivt Går på gator och i affärer Deltar men ej aktivt 7 1978/79. FiU 1978/79: 5 Deltar men ej aktivt Några systematiska skillnader mellan företagarnaoch löntagarna i fråga om deltagande i kultur-, nöjes- respektiveutomhusaktiviteter föreligger inte. Företagarna uppger sig dock gå pårestaurang i högre utsträckning och ägna sig åt bokläsning och bingo i mindreutsträckning än löntagarna. Företagarnaägnar sig i avsevärt mindre utsträckning än löntagarna åt vad vi kallarförströelseaktiviteter . De går på gator och i affärer, görbilutflykter samt sysslar med hobbyverksamhet i mindre utsträckning änlöntagarna. Resultaten tyder även på att företagarna i mindre utsträckningägnar sig åt veckotidningsläsning . FiU 1978/79: 5 Företagarnas levnadsförhållandenskiljer sig på många punkter från jämnåriga löntagares med .samma inkomstuppgiven till beskattning, men skillnaderna är inte så stora. samma kön med samma Sysselsättning, arbetsförhållanden: Hälsa och vårdkonsumtion: Vårdkonsumtion, aktivitetsnedsätt. Utbildning och fritidssiudier: Siikerliei lill liv och egendom: Utsatthet för stöld m. m. Utsatthet för våld och hot om våld Familj och sociala relationer: Frilid och kultur: FIU1978/79: 5 Bilaga 2 Yttranden över motionerna 1977/78: 931 och 1977/78:1426 Yttrande över motioner 1977/78: 931 om en fördjupadlevnadsnivåundersökning beträffande företagare och jordbrukare och 1977/78:1426 om redovisning av förmögenhetsfördelningen i Motionärerna föreslår i motion1977/78:931 en fördjupad levnadsnivåundersökning för gruppen företagare ochjordbrukare speciellt med hänsyn till inkomstförhållanden, konsumtionsutrymmeoch konsumtionsnivå i privat hushåll samt förmögenhetsförhållanden samt imotion 1977/78: 1426 en fortlöpande redovisning av den faktiska förmögenhetsfördelningeni . I sitt yttrande kommer SCB att utifrån sina erfarenheterpeka på statistiska undersökningar och utvecklingsarbeten som visar på möjligaundersökningsansatser. Vidare berörs förslag i SCBs anslagsframställning /1980. Motion 1977/78: 931 I motionen om en fördjupadlevnadsnivåundersökning beträffande företagare och jordbrukare anförmotionärerna med stöd av SCBs årliga undersökningar av levnadsförhållandenaatt man med fog måste ifrågasätta om inkomstuppgifterna för jordbrukare ochföretagare i statistiken m. m. verkligen är ett mått på deras levnadsnivå ochkonsumtionsförmåga. Motionärerna anför vidare att den bristande överensstämmelsenkan bero på felaktigheter i statistiska beräkningar eller på attinkomstjämförelser mellan olika socioekonomiska grupper icke är möjliga attgöra och berör möjligheten att genom ytterligare statistiska undersökningar fåfram en ny bedömningsgrund för ekonomisk och social standard som ger en merarättvis bild av olika gruppers situation. SCB berör nedan några statistiska undersökningar som är avbetydelse i sammanhanget. genomför SCB årliga urvalsbaseradeinkomstfördelningsundersökningar (HINK). Undersökningarna omfattar ca 10 000hushåll och baseras huvudsakligen på uppgifter från deklarationsmaterial ocholika myndigheters register. Fr. o. m. årgång 1975 har HINK kompletterats meden panelansats, vilken underlättar studier av förändringar i tiden. I dessaundersökningar redovisas hur hushållens faktorinkomster är uppbyggda av löne-,företagar- och kapitalinkomster samt inkomster av eget hem. Vidinkomstberäkningarna har de rent taxeringsmässiga begreppen i flera fall modifieratsför att erhålla ur fördelningssynpunkt mer relevanta inkomstbegrepp. Uppgifterfinns vidare om så gott som samtliga kontantöverföringar av social natur frånstat och kommun till hushållen. För att kunna redovisa den disponiblainkomsten, som utgör ett ungefärligt mått på hushållets konsumtionsutrymme,ingår även uppgifter om direkt skatt. Indelningar görs bl. a. efter hushålletsstoriek och sammansättning, näringsgrenstillhörighet och socioekonomisk grupp. Företagarinkomstberäknas fr. o. m. FiU1978/79:5 Bilaga 2 2 dersökning som det s. k. driftsöverskottet. Skillnadengentemot motsvarande inkomstslag enligt kommunalskattelagen består främst avatt man vid inkomstberäkningen bortsett från skattemässiga regleringsposter somt. ex. investeringsavdrag samt transfereringar till och från företaget som t.ex. olika former av driftbidrag från staten. I allmänhet sker härigenom enökning av företagarinkomsterna. Modifieringen i inkomstbegreppet har för 1974och 1975 inneburit ökningar i hushållens disponibla inkomster med 4 resp. 1,6miljarder kronor. Fördelarna med att använda driftsöverskottet i stället förskattelagstiftningens inkomstbegrepp är främst att större jämförbarhet uppnåsmellan företagare och övriga socioekonomiska grupper samt att mer sägandeuppgifter avseende inkomstutvecklingen över åren erhålls förföretagargrupperna. I inkomstfördelningsundersökningarna ingår varjeundersökningsår ca 1 800 företagarhushåll. I redovisningen görsför närvarande en uppdelning på jordbrukare och övriga företagare. Vid innevarande års riksdag har beslutats att enundersökning av hushållens företagssparande skall genomföras inom ramen förfinansstatistiken för företag. Denna undersökning kommer att samordnas medinkomstfördelningsundersökningarna. Härigenom ges möjlighet att ökaurvalsstorleken till minst 3 000 företagarhushåll samt att kartlägga dessagruppers förmögenhetsförhållanden. Ökningen i urvalsstorlek avser andraföretagare än jordbrukare. Vidare skulle ytterligare uppdelningar avföretagarhushållen i redovisningsgrupper kunna genomföras. Fr. o. m. årgång 1978 planeras med nuvarande urvalsummariska uppdelningar efter antal anställda och areal komma att genomföras. Inom ramen för SCBs årliga levnadsnivåundersökningar ()insamlas fr. o. m. uppgifter rörande olika befolkningsgrupperslevnadssituation. Undersökningarna, som bygger på urval, avser befolkningen iåldrarna . Sammanlagt intervjuas ca 12 000 personer varjeår. Totalt omfattar undersökningen ca 400 frågor, vilka dock icke samtligaställs till varje intervjuperson. Frågorna omfattar tio välfärdskomponenterbl. a. hälsa, sysselsättning och arbetsmiljö, utbildning, ekonomi och fritid. Intervjuuppgifterna kompletteras med bl. a.inkomstuppgifter från taxeringsband och andra administrativa register.Undersökningarna ger genom sin uppläggning en bred bild av olika grupperslevnadsförhållanden och utgör därmed en lämplig grund för kartläggning avföretagargruppernas levnadsförhållanden. I ULF-undersökningarnas material, vilket ligger till grundför motionen, redovisas samtliga företagare utan uppdelning på jordbrukare ochövriga företagare. Denna kategori är emellertid relativt heterogen och har storspridning både i fråga om inkomster och levnadsstandard i övrigt. Med hänsyntill urvalsstorlek och urvalsförfarande i ULF-under-sökningarna har det intevarit möjligt att särredovisa jordbrukare och övriga företagare. Eftersom ettstort antal frågor är gemensamma i de olika årgångarna skulle man dock genomatt aggregera flera undersökningsår, t. ex. 19751977, kunna göra en sådanuppdelning. SCB genomför en deklarationsundersökning för jordbrukare(DU). Statistiken omfattar uppgifter rörande jordbrukarnas kontanta inkomsteroch utgifter samt nettointäkter av rörelsen på grundval av jordbrukarnassjälvdeklarationer. Vidare redovisas bl. a. inkomst av tjänst, kapital ochtillfällig förvärvsverksamhet samt tillgångar och skulder. I urvalet till DUingår ca 11 000 företag. FiU1978/79:5 Bilaga 2 3 ter på det ekonomiska resuhatet av bl. a.prisutvecklingen, förändringar i företagens storiek och antal samt den tekniskautvecklingen inom företagen. Med anledning av bl. a. den allmänna övergångentill deklaration enligt bokföringsmässiga grunder pågår en översyn av DU. Bl.a. övervägs ett projekt som syftar till utveckling av statistik överjordbrukarnas disponibla inkomster grundad på inkomstuppgifter fråntaxeringsband och annat administrativt material. Arbetet kommer att ske i närasamarbete med andra liknande projekt som pågår inom SCB. Deklarationsundersökningen för jordbrukare kompletteras avden jordbruksekonomiska undersökningen (JEU). Denna undersökning redovisarutvecklingen av lantbrukets inkomst- och lönsamhetsförhållanden enligtföretagsekonomiska principer. I urvalet till JEU ingår ca 1 000 företag. JEUinnehåller en panelansats, vilken underiättar studier av förändringar i tiden.Populationen omfattar företag med en åkerareal mellan 20,1 och 100,0 ha islättbygdsområden och med arealen 20,0 till 50,0 ha i övriga delar av landet. SCB genomför 1978 en hushållsbudgetundersökning avintermittent karaktär. Undersökningen, som bygger på ett urval av ca 13 800 hushåll,syftar främst till att uppskatta den privata konsumtionens fördelning på olikagrupper av varor och tjänster, dels för hushållssektorn totalt, dels för olikagrupper av hushåll. Vidare ställs frågor till hushållen rörandeutrustningsstandard i bostaden, innehav av bil och eget hem (inkl. fritidshus)samt inköpsmönster. Intervjuuppgifterna kompletteras med inkomstuppgifter fråntaxeringsband och annat administrativt material. Undersökningarnas resultatutnyttjas bl. a. för socialpolitiskt betingade jämförelser av olikahushållsgruppers konsumtion samt i frågor rörande nationalräkenskaper ochkonsumentprisindex. I redovisningen görs bl. a. uppdelningar på löntagar- ochföretagarhushåll med möjlighet att särredovisa jordbrukare. SCB berör i fortsättningen utvecklingsarbete som är avbetydelse i sammanhanget. har märkts ett ökat intresse föratt på ett bättre sätt än mäta särskilt företagargruppernas inkomsteroch förmögenheter. Dessutom finns ett behov av att överhuvud förbättraförmögenhetsstatistiken. I samband med årets prisförhandlingar på jordbruketsområde har bl. a. behovet av bättre statistikunderlag diskuterats. Iregeringens proposition om reglering av priserna på jordbruksprodukter m. (1977/78: 154) anför föredraganden att det är angeläget att undersökningarfortlöpande sker bl. a. av levnadsstandarden för olika grupper jämte deprestationer som standarden grundar sig på. Inom SCB har, med utgångspunkt från bl. a.inkomstfördelningsundersökningarna, inletts ett arbete på att successivt underde närmaste åren förbättra dessa mätningar. Arbetet avser i första hand delsinkomstbegrepp, dels ändamålsenliga uppdelningar av företagarpopulationen iolika redovisningsgrupper. Beträffande förmögenheterna planerar SCB att ianslagsframställningen för /1980 föreslå periodisktåterkommande undersökningar av förmögenhetsfördelningen för samtliga befolkningsgrupper.Detta förslag beskrivs utförligare i särskilt avsnitt nedan. harnämnts att företagarinkomst fr. o. m. inkomstfördelningsundersökningberäknas som det s. k. driftsöverskottet. Ytterligare förändringar iinkomstbegreppet avser omprövning av nuvarande avskrivningsbegrepp, som utgördeklarantens avdrag för värdeminskning, samt FiU1978/79: S Bilaga 2 4 beaktande av kapitalvinster på främst fastigheter. Detskulle kunna övervägas på vad sätt uppgifter ur deklarationsmaterialet såsomuttag ur rörelsen samt bilens och bostadens nyttjande i rörelsen och förprivat bruk kan användas vid jämförelser mellan företagargrupper och övrigasocioekonomiska grupper. Det kan även vara aktuellt att belysa hur subventioneroch prisändringar påverkar hushåll med olika försörjningsbörda ochinkomststorlek. Med hänsyn till att inkomsten för en och samma företagare kanvariera kraftigt är det vidare angeläget att följainkomstutvecklingen för samma grupper av företagare . I vad avser företagarpopulationens uppdelning iredovisningsgrupper finns för jordbrukarna indelningsgrunder som areal ochbrukarkategori. Beträffande övriga företagare kommer i det fortsatta arbetetolika indelningsgrunder att övervägas, bl.