bet · G201JoU33 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av propositionen 1978/79:163 med förslag till lag om skötsel avjordbruksmark jämte motioner I proposilionen 1978/79:163 har regeringen() -efter hörande av lagrådet - föreslagit attanta förslag lill lag om skötsel av Jordbruksmark. Det vid propositionenfogade lagförslaget har följande lydelse: Lag om skötsel avjordbruksmark 1 § Med jordbruksmark avses i denna lagsådan och kultiverad betesmark som ingår i fastighet, som är taxeradsom jordbruksfastighet. 2 § Lagen är inte tillämplig på jordbruksmark 1. som ingår i fastighet, som har bildals för annatändamål än jordbruk och som därefter inte har taxerats, 2. som ingår i stadsplan eller som enligtbyggnadsplan, fastställd efter , är avsedd för annat ändamålän jordbruk. 3 § Jordbruksmark, som med hänsyn tillläge, beskaffenhet och övriga omständigheter är lämplig förjordbruksproduktiont skall brukas så att markens produktionsförmåga tas tillvara pä ett ändamålsenligt sätt. 4 § Jordbruksmark som avses i 3 § får inte tas urjordbruksproduktion utan tillstånd. Tillstånd behövs dock inte när åtgärdenuppenbariigen saknar betydelse för jordbruket på brukningsenheten eller närmarken tas i anspråk för företag vars tillåtlighet prövas i särskild ordning. PåJordbruksmark som är lämplig för Jordbruksproduktion får läkt av matjord förannat ändamål än markinnehavarens husbehov inte ske ulan tillstånd. 1 1978/79. JoU 1978/79:33 2 5 § Tillstånd enligt 4 § lär lämnas endast när markenpä grund av särskilda omständigheter inte bör behållas för Jordbruksproduktion. 6 § Fråga om tillstånd prövas av lantbruksnämnden, ominte regeringen föreskriver att prövningen skall göras av lantbruksstyrelsen. 7 § Tillsyn över efterlevnaden av dennalag utövas av lantbruksnämnden. 8 § Ägare eller brukare av Jordbruksmark är skyldigatt på begäran tillhandahålla lantbruksnämnden de upplysningar och handlingarrörande marken som behövs för tillsynen enligt denna lag. Den som inteefterkommer sådan begäran kan av nämnden föreläggas vid vite all fullgöra sinskyldighet. 9 § Om det uppenbart behövs för att 3 § skallefterlevas, fär lantbruksnämnden förelägga innehavaren att åter ta mark ijordbruksproduktion, alt sätta i stånd mark eller markanläggning eller att geväxtodlingen ändrad inriktning. Innehas marken med nyttjanderätt, fårföreläggande i stället riktas mot ägaren. meddelar föreläggande, skall nämnden ange de åtgärder sombehövs för ändamålet. Nämnden kan sätta ut vite. Ägareeller brukare är skyldig att tåla att föreskriven åtgärd vidtas även omföreläggandel riktas mol annan. 10 §Har föreläggande meddelats med stöd av 9 §, är staten skyldig att helt eller delvis lösa den fastighet som berörs av föreläggandet, om ägaren begär det och föreläggandel inte avser åtgärd av endast ringa omfattning. Kan det antas att inlösen medför olägenhet av någon betydelse för brukningsenhet i vilken fastigheten eller fastighetsdelen ingår, är staten skyldig att påbegäran lösa brukningsenheten. U§ Begäran om inlösen skall framställas hos lantbruksnämnden inom tre månaderefter det att nämndens beslut om föreläggande vunnit laga kraft. Talan ominlösen skall väckas vid den fastighetsdomstol inom vars område egendomen ärbelägen frän nämnda tidpunkt. Har ägaren fått del av beslutetförst sedan detta vunnit laga kraft, räknas dock tidsfristerna fördelfåendet. Iakttar inte ägaren vad som har sagts, förlorar han sin talan. I fråga om talan ominlösen gäller i övrigl expropriationslagen (1972:719) i JoU 1978/79:33 3 Bestämmelserna i 4 kap. 3 § expropriationslagen skall tillämpas i frågaom värdeökning som har ägt rum under liden tio är före del talanväcktes vid domstol. 12 § Till böter döms den som uppsåtligen eller av oaktsamhet 1. tar jordbruksmark ur produktion i strid mol 4 §första stycket, 2. utfört läkt i strid mol 4 § andra stycket, 3. bryter mol föreläggande som har meddelats med stödav 9 §, om inte föreläggandet har förenats med vite. Utbyteav brott som avses i första stycket 2 skall förklaras förverkat, om det inte äruppenbart obilligl. 13 §Talan mot lantbruksnämndens beslut enligt denna lag förs hos lantbruksslyrelsen genom besvär. Mol lantbruksstyrelsens beslut förs talan hos regeringen genom besvär. Denna lag träder i kraft , då jordhävdslagen(1969:698) skall upphöra att_ gälla. Förekommer i lag eller annan författning hänvisningtill föreskrift som har ersatts genom bestämmelse i denna lag, tillämpas istället den nya bestämmelsen. Har Jordbruket pä Jordbruksmark, som är lämplig förjordbruksproduktion, lagts ned före nya lagens ikraftträdande, fårlantbruksnämnden förelägga ägaren att äter ta marken i bruk, om del finnssärskilda skäl till del och marken inte används för annat godtagbart ändamål.Har förklaring som avses i 7 § Jordhävdslagen meddelats, fär sådantföreläggande inte meddelas beträffande marken. meddelar föreläggande, skall nämnden ange de åtgärder sombehövs för ändamålet. Nämnden kan sälta ut vite. Bestämmelserna i 10 och 11 §Ssamt 5 övergångsbestämmelserna gäller i tillämpliga delar i fråga omföreläggande som har sagts. Förelägganden om återställande av hävd som harmeddelats enligt 3 § Jordhävdslagen skall anses meddelade med stöd av 9 § nyalagen. Bestämmelsen i 11 § andra stycket om tillämpning av4 kap. 3 § expropriationslagen (1972:719)gäller inte i fråga om värdeökning somhar ägt rum före utgången av . I detta ärende har utskottet behandlat i:/é'/5deunder allmänna motionstiden väckta motionerna 1* 1978/79. JoU 1978/79:33 4 1978/79:1447 av och (bådaapk) vari föresläs att hos regeringen anhåller om 1. att förslagläggs fram för alt genom statliga insatser nyodla och återställa mark för allupprätta statliga jordbruk och trädgårdsanläggningar i därför lämpade oinråden,2. att förslag läggs fram för att planmässigt utveckla kooperativa driftsformerinom jordbruket, 3. all förslag utarbetas i syfte att ge samhället rätt attförvärva jordbruksmark som inte brukats under , 1978/79:1470 av m. fl. (vpk) variföreslås 1. att hos regeringen hemställerom förslag till ökat stöd åtsmåjordbruket, framförallt i glesbygderna, 2. alt uttalar sig för enökad satsning på kooperativa brukningsformer saml hos regeringen hemställer omförslag till ökad information och rådgivning på detta område, delsde med anledning av proposilionen väckta motionerna 1978/79:2589 av () vari hemställsall som sin mening ger regeringen till känna att överväganden börgöras i lämpligt sammanhang om ytterligare åtgärder mol vanhävd och bristandeunderhåll av Jordbrukets byggnader, 1978/79:2595 av () vari hemställsatt uttalar att brukningsvärd inte läggs ned i de fall sompåtalas i motionen, 1978/79:2623av m. (m)varihemställsalt beslutar 1. att 3 § i förslagettill ny lag erhåller följande lydelse: Jordbruksmark, som med hänsyn till läge, beskaffenhet och övriga omständigheter är lämpligför jordbruksproduktion, skall ändamålsenligt brukas så all markensprodukiionsalsirande förmåga hålles i hävd. 2. alt 8 § i förslagetlill ny lag erhåller följande lydelse: Föreliggeruppenbar vanhävd, eller föreligger skälig misstanke om vanhävd, är ägare ellerbrukare av Jordbruksmark skyldig alt pä begäran tillhandahälla lantbruksnämndenerforderiiga upplysningar och handlingar rörande marken som behövs för tillsynenenligt denna lag. Den som inte efterkommer sådan begäran kan av nämndenföreläggas vid vite att fullgöra sin skyldighet. 3. alt 9 § i förslagetlill ny lag erhåller följande lydelse: Omdet uppenbart behövs för alt 3 § skall efterievas, fär lantbruksnämndenförelägga innehavaren alt återta mark i jordbruksproduktion, att sätta i ståndmark eller, om det inte är uppenbart obilligt, underhålla markanläggning,eller att ge växtodling ändrad inriktning under viss lid. Innehas marken mednyttjanderätt, fär föreläggande i stället riktas mot ägaren. meddelar föreläggande, skall nämnden ange de åtgärder sombehövs för ändamålet. Nämnden kan sätta ut vite. Ägareeller brukare är skyldig att tåla all föreskriven åtgärd vidtas även om föreliggandetriktas mot annan. JoU 1978/79:33 5 Utskottet har inhämtat yttrande från civilutskolteiöver motionen 2589, vilket yttrande bifogats detta betänkande. I propositionen föreslås all Jordhävdslagersätts av en lag om skötsel av Jordbruksmark. Den nya lagen har anpassats tillde riktlinjer för Jordbrukspolitiken som antogs av i december 1977.Brukningen av och kultiverad betesmark (jordbruksmark) skall enligtförslaget uppfylla viss minimistandard. Jordbruksmark, som med hänsyn tillläge, beskaffenhei och övriga förutsättningar är lämplig förjordbruksproduktion, skall sålunda brukas så att markens produktionsförmåga taslill vara på etl ändamålsenligt sätt. avses få befogenhet altingripa om brukningen inte uppfyller föreskrivna krav. Staten blir i vissa fallskyldig att lösa in fastigheter som blivit föremål för ingripanden. Föratt motverka att brukningsvärd mark tas ur jordbruksproduktion införs med vissaundantag tillståndstvång för nedläggning a v jordbruk och för läkt av matjordpå sådan mark. Tillstånd avses fä lämnas endast när marken på grund avsärskilda omständigheter inte bör behållas för jordbruksproduktion. Dennya lagen föreslås träda i kraft . Har Jordbruket påjordbruksmark lagts ned före ikraftträdandet, föreslås att lantbruksnämndenunder vissa förutsättningar skall kunna förelägga ägaren all åter ta marken ibruk. I motionen 2595 framhålls all regeringens förslaglill lagtext i 4 § lagförslaget kan fä icke önskvärda konsekvenser.Tillståndstvånget för nedläggning av jordbruksmark omfattar nämligen enligtlagtexten inte det fall då åtgärden uppenbariigen saknar betydelse förJordbruket på brukningsenheten. Följden härav kan enligt moiionen bli attbrukningsvärd som på grund av t. ex. avlägset läge saknar intresse förfastighetsägaren, läggs ner utan prövning av lantbruksnämnden. Sådan mark kandock vara av stort intresse för annan jordbrukare, vars brukningsenheter finnsi närheten, vid eventuellt köp eller arrende. Enligt motionären bör riksdagenuttala att brukningsvärd inte bör läggas ned i de fall som åsyftas. Utskottetär av bl. a. lagiekniska skäl inte berett föreslå att tillsiändsplikten enligt4 § lagförslaget utvidgas till att omfatta även de fall då nedläggning avjordbruksmark kan länkas beröra intressen som är knutna lill närliggandeJordbruksfastigheter. Utskottet vill däremot, med instämmande i motionenssyfte, tillstyrka all sådana omständigheter som anges i motionen tas ibeaktande vid lagens tillämpning i övrigt. Detta ställningstagande torde inteinnebära någon avvikelse från regeringens överväganden i denna del. redan nämnt syftar nämligen förslaget till all säkerställa all denbrukningsvärda åkermarken utnyttjas för Jordbruksproduktion. JoU 1978/79:33 6 dedepartementschefen har härvidlag uttalat bl. a. all hänsyn måste tas lillmarkens geografiska läge. Vid bedömningen av markens lämplighet förjordbruksproduktion måste stor vikt fästas vid beskaffenheten av detjordbruksföretag till vilket marken hör eller kan komma att höra. Av dessauttalanden drar utskottet slutsatsen alt lantbruksnämnderna i sin allmänna tillsynoch verksamhet i övrigt enligt lagförslaget avses komma att beakta ävenomständigheter av det slag motionären åsyftar. Med vad utskottet anfört börmoiionen 2595 kunna anses besvarad. I motionen 2623 anförs kritiska synpunkter påregeringens förslag främst i vad avser ambitionsnivån beträffandejordbruksmarkens skötsel. En utgångspunkt för lagstiftningen måste enligtmotionen vara alt markens hävd är del centrala när del gäller att hälla uppsiktöver Jordbruksmarkens tillstånd. En skötsellag bör således endast innehållaregler om att markens produktionsförmåga eller allmänna hävd inte eftersatts.Andra kravnivåer hör enligt motionärerna hemma i målformuleringen för ochgenomförandet av den beslutade Jordbrukspolitiken. Utskottetvill framhålla all en av grundtankarna i proposilionen är alt brukningen avåkermark och kultiverad betesmark skall uppfylla en viss minimistandard. I denföreslagna lagtexten uttrycks brukningskravel så att marken skall brukas så attdess produktionsförmåga las lill vara på ett ändamålsenligt sätt. Dettainnebären höjd ambitionsnivå i förhållande till nu gällande jordhävdslag. Somframgår av olika uttalanden i propositionen skall emellertid kraven på engodtagbar brukning bl. a. bedömas med hänsyn lill förhållandena på orten, markensbeskaffenhet och från ekonomiska och andra synpunkter. Förslaget torde såledesinte syfta till mera långtgående ingrepp i den enskildesbruknifigsförhållanden. Möjligheten att uppställa vissa minimikrav i fråga ombrukning av Jordbruksmark är dock enligt utskottets mening en väsenilig del ide befogenheter som den nya lagstiftningen omfattar. Utskottet är mot angivnabakgrund inte berett frångå regeringens förslag i denna del och avstyrkerföljaktligen yrkandet 1 i moiionen 2623. 8§ lagförslaget innebär bl. a. att ägare eller brukare av jordbruksmark ärskyldig alt på begäran tillhandahålla lantbruksnämnden de upplysningar ochhandlingar rörande marken som behövs för tillsynen enligt den föreslagna lagen.Enligt yrkandet 2 i motionen 2623 bör i lagtexten anges all del i vart fall börföreligga skälig misstanke om vanhävd innan den föreslagna uppgiftsskyldighetenför ägare och brukare av Jordbruksmark kan aktualiseras. Utskottethar inte anledning anta annat än att lantbruksnämnderna kommer alt infordraupplysningar m. m. endast i de fall det behövs för den föreslagna lagenstillämpning. Någon ändring av ordalydelsen i 8 § synes inte påkallad för atttillgodose syftet med motionen 2623 i denna del. Utskottet avstyrker således imoiionen framfört förslag beträffande lydelsen av 8 §. Enligt motiveringen lill yrkandet 3 i motionen 2623 motsätter sig JoU 1978/79:33 7 a. all lantbruksnämnderna ges möjlighet alt föreskriva viss växtodlingannat än som åtgår för alt vanhävdad mark skall återställas ihävdat skick. Utskottetvill i detta sammanhang som en allmän kommentar framhålla alt lagförslagetformellt synes ge möjlighet lill myndighetsåtgärder som kan uppfattas som ettlångtgående ingrepp i den enskildes brukningsförhållanden m, m. Del framstårmed hänsyn härtill som motiverat alt anbefalla viss återhållsamhet vid lagenstillämpning. I propositionen har också framhållits det angelägna i attmöjligheten att meddela förelägganden bör användas med urskillning och attendast sådana åtgärder får föreskrivas som är försvartiga från ekonomisksynpunkt och som behövs för att markens produktionsförmåga skall kunna tastill vara på ett ändamålsenligt sätt. En tillämpning av lagen i enlighet meddessa uttalanden bör vara ägnad att i stor utsträckning tillgodose synpunkternai motionen 2623 i förevarande del. Utskottet finner inte anledning frångåregeringens förslag till utformning av 9 § och avstyrker således ifrågavarandemotionsyrkande. I motionen 2589 berörs frågan om underhåll avförfallna ekonomibyggnader m. m. i Jordbruket. Motionären påpekar att sådanaförfallna byggnader ofta kan utgöra ett förfulande inslag i landskapsbilden.Problemet sammanhänger delvis med det passiva ägandet av brukningsenheter.Gjorda erfarenheter visar att kommunala byggnadsnämnder i myckel begränsadomfattning kan vidta åtgärder i form av rivningsålägganden m. m. Enligtmotionen bör därför överväganden göras i lämpligt sammanhang om ytteriigareåtgärder mot vanhävd och bristande underhåll av Jordbrukels byggnader. Civilutskottetanför i sitt yttrande över motionen bl. a. all bristande underhåll avjordbrukets byggnader kan medföra en inte godtagbar inverkan på miljön.Gällande byggnadslagstiftning har visat sig inte ha lett till önskvärdaåtgärder. Frågorna om kravens lämpliga utformning och om de skall utsträckastill även Jordbrukets m. fl. ekonomibyggnader övervägs i bygglagarbetet. Detfär enligt civilutskottet förutsättas att detta arbete leder fram till allmännabedömningar även i denna del. Delta arbete knyter emellertid i dessa delar anlill förordade överväganden om förnyelse av den befintliga miljön. mening bör i anslutning till detta arbeie tas upp de frågor idetta sammanhang som kan återstå efter det alt förslaget lill nybyggnadslagstiftning lagts fram. I etl sådant arbete kan beaktas de speciellakrav som kan ställas mot bakgrund även av jordbrukspolitiska m. fl.överväganden. Civilulskottet förordar därför att föreslårriksdagen att begära ytteriigare överväganden i ämnet. Utskottetansluter sig till civiluiskoltets bedömning och förordar att regeringen ilämpligt sammanhang låter pröva frågan. Detta bör som sin mening geregeringen till känna. JoU 1978/79:33 8 Utskottet har funnit lämpligt att i dettasammanhang behandla de under allmänna motionstiden väckta motionerna 1447 och1470. Enligt den förstnämnda motionen måste man genom samhällets försorg gå inför att nyodla och återställa Jordbruksmark så all den åter kommer till nytta.I motionen framhålls det nödvändiga i att jordbrukspolitiken inriktas pä attfrämja bl. a. statliga Jordbruk och kooperativa driftsformer. a. bordenedlagda Jordbruk utnyttjas för detta ändamål. Upprättandet av statliga ochkooperativa jordbruk är enligt motionen ett lämpligt alternativ för Norrlandmen även för , och vissa andra delar av landet. Motionärernaberör också problemet med del s. k. passiva ägandet av jordbruk och skogsbruksamt föreslår att samhället ges möjlighet alt förvärva Jordbruksmark som intebrukats pä . Ocksåi motionen 1470 förordas en ökad satsning pä kooperativa driftsformer,alternativt samhällsägda Jordbruk. Härigenom kan man enligt motionen räddajordbruket i bygder där det annars kommeratl försvinna,och då skapassysselsättning där sådan verkligen behövs. Vidare anför motionärerna attstörre resurser måste avsättas för att stödja småjordbruket, framför allt iglesbygderna. kan bedöma bygger moiionerna 1447 och 1470 på grundtanken att denbrukningsvärda Jordbruksmarken bör utnyttjas för jordbruksproduktion, isynnerhet i de delar av landet där allmänt regionalpolitiska skäl talar för ensatsning på de areella näringarna. Så till vida överensstämmer motionerna medde tankegångar som legat bakom såväl nu förevarande proposition som den avriksdagen antagna Jordförvärvslagen (JoU 1978/79:19, rskr 213). Genomjordförvärvslagen har införts regler om bosättningsplikt ochkapitalplaceringsköp m. m. vilka syftar lill alt motverka de former av passivtägande som motionärerna vänder sig mot. Beträffande motionärernas yrkanden omsärskilda åtgärder för all främja bildandet av statliga Jordbruk m. m. ochutveckla kooperativa driftsformer må erinras om all motioner i hithörandefrågor behandlades av i samband med beslut om nya riktlinjer förjordbrukspolitiken (JoU 1977/ 78:10, rskr 1977/78:103). Deua beslut innebar bl.a. att familjelantbruket skulle vara den dominerande förelagsformen. På förslagav utskottet lämnades berörda motionsyrkande utan någon åtgärd.I sammanhanget bör nämnas de av utskottet tillstyrkta förbättringar i fråga omralionaliseringsstöd till samverkansföretag som innefattades i riksdagensbeslut rörande jordbrukspolitiken. Vad slutligen beträffar i motionen 1470framlagt förslag om stöd till småjordbruk i glesbygderna får utskottet erinraom att regeringen lagt fram förslag om stöd lill företag i glesbygder,vilket till övervägande del torde komma att avse areella näringar (prop.1978/79:112). Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att motionerna1447 och 1470 inte föranleder någon ytterligare åtgärd från sida. JoU 1978/79:33 9 De delar av proposilionen som inte berörts i detföregående föranleder ingen erinran eller särskill uttalande från utskottetssida. Med hänvisning til! det anförda hemställerutskottet att 1. beträffande krav på brukning m. m. med avslag påmotionen 1978/79:2623, yrkandet 1, antar 3 § i det genom propositionenframlagda förslaget till lag om skötsel av jordbruksmark, 2. beträffande uppgiftsskyldighet för ägare ochbrukare av Jordbruksmark med avslag på motionen 1978/79:2623, yrkandet 2,antar 8 § i det under moment 1 nämnda lagförslaget, 3. beträffande lantbruksnämnds förelägganden medavslag på moiionen 1978/79:2623, yrkandet 3, antar 9 ij i det under moment 1nämnda lagförslaget, 4. antar det genom propositionen framlagda förslagettill lag om skötsel av Jordbruksmark i den del det inte omfattas av utskottetshemställan ovan, 5. som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anföri med anledning av motionen 1978/79:2589, 6. anser motionen 1978/79:2595 besvarad med vadutskottet anföri, 7. lämnar motionerna 1978/79:1447 och 1978/79:1470utan vidare åtgärd. Närvarande:Svante (), (), (), BertilJonasson (c), (), (), (),(), i (), (), MärtaFredrikson (c), (), i (c), () och (). JoU 1978/79:33 10 1.av , i och (alla m)som anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 6 sombörjar med "Utskottet vill" och slutar med "motionen 2623"bort ha följande lydelse: Utskottetdelar uppfattningen att jordhävdslagstiftningen utformad som en skötsellag börha markens hävd, dvs. bibehållen produktionsförmåga, som utgångspunkt. Utifråndenna utgångspunkt skall uppsikten över jordbruksmarkens tillstånd utövas. Attbibehålla en acceptabel hävd är således ett riktmärke vid skötsel avJordbruksmark. Andra kravnivåer, exempelvis att vid ett visst givet tillfälleeftersträva eller t. o. m. kräva en viss avkastningsnivå, tillhörmålformuleringen för och genomförandel av den beslutade Jordbrukspolitiken. Såledesskall markägare/brukare vara ålagd, enligt denna lag, att bruka marken ochbruka den så att produktionsförmågan inte försämras. Utskottet tillstyrkerföljaktligen yrkandet 1 i motionen 2623. delsutskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande krav på brukning m. m. med anledningav regeringens förslag och med bifall till motionen 1978/79:2623, yrkandet 1,antar förslaget lill lag om skötsel av jordbruksmark med den ändringen att 3§erhåller följande som reservanternas förslag betecknade lydelse: Jordbruksmark, som med hänsyn Jordbruksmark, som med hänsyn till läge, beskaffenhet och övriga till läge, beskaffenhei och övriga omständigheter är lämplig för jord- omständigheter är lämplig for jord bruksproduktion, skall brukas så att bruksproduktion,skall ändamåls markens produktionsförmåga tas till enligt brukas så att markens produk- vara på ett ändamålsenligt sätt. tionsalstrande förmåga hålles i hävd. 1.av , i och (alla m)som anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 6 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "8 §" bort haföljande lydelse: Utskottetfinner det angeläget alt man i lagtexten anger under vilka förutsättningarlantbruksnämnden får infordra upplysningar för att utöva tillsyn enligt dennalag. Utskottet tillstyrker således i motionen 2623, yrkandet 2, framförtförslag beträffande lydelsen lill 8 §. JoU 1978/79:33 II delsutskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande uppgiftsskyldighet för ägare ochbrukare av jordbruksmark med anledning av regeringens förslag och med bifalltill motionen 1978/79:2623, yrkandet 2, antar förslaget till lag om skötsel avjordbruksmark med den ändringen att 8 § erhåller följande som reseiyanternas.förslag betecknade lydelse: Ägareeller brukare av jordbruks- Föreligger uppenbar vanhävd, eller mark är skyldig att påbegäran till- föreligger skälig misstanke om van- handahålla lantbruksnämnden de hävd, är ägare eller brukare av jord upplysningar och handlingar röran- bruksmark skyldig att på begäran de marken som behövs för tillsynen tillhandahålla lantbruksnämnden enligt denna lag. Den som inte efter- erforderliga upplysningar och hand- kommer sådan begäran kan av lingar rörande marken som behövs nämnden föreläggas vid vite att full- för tillsynen enligt denna lag. Den göra sin skyldighet. som inte efterkommer sådan begä- ran kan av nämndenföreläggas vid vite att fullgöra sin skyldighet. 3.av , i och (alla m)som anser alt dels den del av utskottets yttrande på s. 7 sombörjar med "Utskottet vill" och slutar med "ifrågavarandemotionsyrkande" bort ha följande lydelse;