bet · G201UU27 · 1978-12-31 00:00:00 — 2.aU uttalar och hos regeringen hemställer om förslag så att Sverigeshandelspolitik gentemot anpassas till biståndspolitikens mål, vilkelpå kort sikt innebär, e)att verkar föratt den s. k. uppförandekoden för teknologiöverföringtill utvecklingsländerna blir bindande. 1 c-motionen 1208 anförs vissa synpunkter på fråganom u-landsanpässad teknik och föreslås att dessa ges regeringen till känna avriksdagen. Detheter i motionen 1208 bl. a. all föresiällningen au icke-industrialise-radeu-länder så snabbt som möjligt skall förmås alt efterlikna västerlandetsinduslrislater i många fall letl lill allvarliga missförhållanden. Varje formav ekonomisk lillväxi leder inle alltid till bästa möjliga förhållanden för delstora flertalet människor. 1 många av de som uppvisar den snabbasteekonomiska tillväxten kan man finna en samtidig försämring för stora grupper avmänniskor. 1 molionenerinras vidare om u-landskravet idens. k.Lima-deklarationen atl skall ges möjligheter alt svara fören fjärdedel av världens industriproduktion. Del hävdas i motionen att ettuppfyllande av delta krav förutsätter en industri som bygger på arbetskraftensom främsta resurs och inte på en teknologi som leder till en forlsallutarmning av jordens ändliga tillgångar. Även på industriområdet måste vårtbistånd möta de faUigaste människornas grundläggande behov och leda lill enulveckling efter u-landels egna förutsättningar. För au vi skall vara bättrerustade när del gäller alt erbjuda alternativ teknik speciellt anpassad föru-länderna krävs etl forsknings och utredningsarbete liksom inventering av redanexisterande teknik i vårt land, heter det i motionen 1208. 1sill belänkande (UU 1978/79:1) över prop. 1977/78:135 angående riktlinjerfördel inlernalionella ulvecklingssamarbetet m. m. förde ulskottel endiskussion om ekonomisk tillväxt, teknologival och teknikanpassning som i höggrad överensstämmer med vad som anförs i moiionen 1208. a. uttaladeutskottet då all ekonomisk och annan resurslillväxl visserligen är av avgörandebetydelse för att fattiga länder skall kunna komma ut ur sin underulveckling,men aU för au vara meningsfull lillväxlen måste komma lill stånd ulan rovdriftpå naturtillgångar och ytterst vara inriktad på atl förbättra levnadsvillkoreninte för ett fåtal utan förde breda och ofta förtvivlat fattiga folklagren iu-länderna. Utskottet framhöll vikten av atl stödja en industrialisering somgör bruk av en för villkor särskill anpassad arbetsintensivteknologi och som gör en basbehovsinriktad produktion möjlig. På så säll kanbåde den ekonomiska lillväxlen och sysselsällningen främjas liksom enrättvisare fördelning av samhällsresurserna. Utskottet visade också på olikabiståndsätgärder som vidtas från svensk sida för att UU 1978/79:27 21 underlättaför att bygga upp en egen kapacitet att utveckla, värdera och förvärvateknologisk kunskap och all anpassa tekniken till de egna förutsättningarna.Utskottet framhöll all en ökad satsning på indusiribistånd från svensk sidaockså aktualiserar en ökning av de svenska insalserna för all få fram enu-landsanpassad teknologi. 1 detla sammanhang anförde utskottet vidare alt detinom industribiståndet blir en huvuduppgift för SIDA alt på begäran biståmottagariänder med all ulveckla sin kapacitel alt värdera, la emot och anpassaden teknologi som skall importeras, eftersom det i första hand är u-ländernasjälva som måste avgöra vilka krav som skall slällas på denna teknologi. Fråganom u-landsanpassad teknik har blivit alltmer uppmärksammad,både i vårt land och internationellt. Former för stöd till anpassad teknik ärföremål för nära samråd mellan UD, SIDA, u-landsforskningsberedningen (SAREC)och styrelsen för teknisk ulveckling (STU). Föreirädareför dessa dellog i en av FN:s industriutvecklings-organisalionUNIDO i anordnad konferens om möjligheterna att utveckla och användaindustriell teknik anpassad till olika specifika förhållanden.Konferensen stöddes även ekonomiskt från svensk sida. Resultatet frånkonferensen bearbetas f n. av såväl UNIDO som de dellagande svenskamyndigheterna. Ocksåinternationella arbetsorganisationen har sysslat med denna fråga och ägnatåtskillig uppmärksamhet ål möjligheterna att främja en anpassad arbetsintensivteknik i syfte atl minska den stora arbetslöshet och undersysselsättning sområder i flertalet . Vid lLO:s sysselsättnings-konferens , därden s. k. basbehovsstrategin utarbetades, lades stor vikt vid justleknikanpassningsfrågan. ISverige arbetar STU bl. a. med att utveckla ett program för stöd lill små ochmedelstora företag i samband med produktanpassning till u-landsmark-nader. a. forskningsprojekt som behandlar frågeställningar i samband medanpassad teknik och även konkreta projekt föratt ulveckla en anpassad leknik påvissa områden. SAREC följer noga forskningen på områdel och är i lärd med atlsammanställa en egen forskningsrapport. Sverigehar också aktivt engagerat sig i förberedelsearbetet för den omvetenskap och leknik för utveckling (UNCSTED) som kommer att äga rum i iaugusti . Förändamålet tillsattes en särskild kommitté under biståndsministernsordförandeskap och med företrädare för en vid krets av berörda myndigheter ochorganisationer. Kommittén har låtit ularbela en naiional-rapport (Vetenskap ochteknik för ulveckling, Siockholm 1978) inför , som bl. a.inventerar den svenska forsknings- och ulveck-lingsstrukturen liksom denu-landsinriktade forskningen i och UU 1978/79:27 22 formulerarden svenska synen på den föreslående konferensen. 1 rapporten heter det bl. Del finns ingen anledning au föreskriva en viss typav leknik som generelli lämplig för . Del vikliga är alt ell land harenförmåga alt kritiskt välja bland existerande tekniska möjligheter. Del är ocksåvikligi all landet självi har kapacitel all anpassa eller från sina egnautgångspunkter ulveckla leknik i enlighet med nationella, sociala ochekonomiska förhållanden. Delta kan kallas en siralegi för själviillit inomvetenskap och teknologi. Allslärka denna kapacitet är särskilt viktigt för de som söker genomföraen basbehovspolitik. Det är emellertid viktigt att komma ihåg att delta inlenödvändiglvis leder lill en inriktning mol enkel teknik. Del kan gälla enklameloder all lagra livsmedel men också avancerad leknik för alt utnyttjasolenergi. Det är vår uppfallning alt konferensen främst börinriktas på atl pröva olika typer av teknik föratt lösa samhälleliga problem.Särskild tonvikt bör därvid läggas vid de stora problemen i de fattigasteländerna. Ulskoltelansluter sig till dessa bedömningar. Hammarskjöldfondenanordnade i slutet av förra årel i samarbete med den svenska nalionalkommillénför UNCSTED etl seminarium om uppbyggande av teknisk kapacitet i . 1seminariet dellog framstående forskare från såväl i- som . Meddel anförda torde del nu akluella yrkandet 2 i moiionen 1208 få anses besvarat. I motionen 1767 föreslås atl skallhemställa om en utredning av frågan om etl leknik.Del framhålls i moiionen all en u-landsanpassad leknik inie är lika medföråldrad leknik. Däremol är del nödvändigt för med en tekniskulveckling som är optimal utifrån deras behov och förulsäiiningar och som kanmedverka lill en bred ekonomisk ulveckling. Motionärerna framhåller atl del ärvikligt all , om vårt land skall medverka i industriellauppbyggnad, också kan erbjuda en u-landsanpassad leknik. säll alt göra ossbältre rustade på della område skulle enligl moiionen vara alt inrätta ettinstilul för u-landsanpassad leknik. Inslilulel i fråga skulle verka isamarbete med etl eller flera å ena sidan och med svenska organ somsysslar med industriell teknikutveckling å den andra. Syftet skulle vara allbinda samman u-landserfarenheten med svenskt kunnande i teknikutveckling. Somframgått av vad utskottet ovan anfört, pågår inom flera svenska myndigheter ettbetydande arbete som i hög grad har samma syftning som det i moiionen 1767efterlysta institutet. Likaså pågår ett omfattande internationellt arbete medlikartade målsättningar. Skulle del uppkomma etl påtagligt behov av etlorganisatoriskt starkare sammanhållet forsknings- och ulvecklingsarbetehärför, lorde delta i vanlig ordning komma all anmälas av de i verksamhetennärmast engagerade. Del bedömningsunderiag som f. n. UU 1978/79:27 23 föreliggerärenligtutskottets mening inte tillräckligt föratt motivera förslaget om ell särskiltinstilul. Mol denna bakgrundavstyrks motionen 1767. 1 vpk-molionen 1781 yrkas att skall verkaför alt den s. k. uppförandekoden för teknologiöverföring lill blirbindande. Fråganom en internationell uppförandekod för teknologiöverföring berördes också ifjolårels belänkande (UU 1978/79:1) med anledning av prop. 1977/78:135 omrikllinjer för inlernationelll uivecklingssamarbele m. m. I samma beiänkandebehandlades även frågorom uppförandekod för muliinationella förelag,vilken har funnits sedan är 1976, och om det alltjämt pågående arbetet inomFN:s ram på en iniernalionell uppförandekod för iransnalionella förelag. Delär inom ram som del pågår etl arbete för att få till stånd eniniernalionell uppförandekod avseende överföring av teknologi. Koden avses bliuniversell och inte endast avse sådan överföring lill , men del ärotvivelaktigt så all behovet av en sådan kod är störst ur synpunkt.U-länderna har för sin del yrkat på en uppförandekod av rättsligt bindandeslag, medan i-länderna över lag menar all allmäni accepterade rikllinjer avfrivillig nalur bör vara syftet. Somframgår av budgetpropositionen deltar aklivi i arbelel på en dylikuppförandekod. På svensk sida anses del inle som realisiiskl alt ibegynnelseskedet gå in för en rättsligt bindande kod, då en sådan intelorde ha några förulsäiiningar att bli allmänt accepterad. Redan en uppförandekodsom innehåller enhälligt omfattade rekommendationer skulle emellertid innebäraett betydande framsteg och bidra till att i någon mån utjämna den många gångerväldiga skillnaden i fråga om förhandlingsslyrka m. m. som råder f n. mellanleknologisäljande resp. teknologiköpande företag och länder. För att alls kommatill stånd och bli ell effektivt inslrumenl måsie beslämmelserna i en frivilliguppförandekod bl. a. utgöra en balans mellan intressen på ömse håll som ofta ärmotstridiga. Koden bör givetvis ta särskild hänsyn till situationoch främja deras självsländighel i fråga om val av leknik etc. utifrån de egnautvecklingsbehoven. Enligtvad ulskottel erfarit, hårde nordiska länderna i förhandlingsarbetet föreslagitall del i koden byggs in en mekanism för övervakning av dess tillämpning.Sverige verkar också för elt åtagande alt koden efter en skälig försökslid görslill föremål för översyn. Häri ligger en strävan all successivt och på längresikl ge koden en alllmer förpliklande karaklär. Delnu akluella delyrkandet 2.e)i moiionen 1781 torde med det anförda få ansesbesvarat. UU 1978/79:27 24 1.6Samlade hemställanden umler punkten 1 Under hänvisning till vad utskottet ovan anförtunder resp. delavsnitt 1.1-1,5 hemsläller utskottet 1. att belrälTandesoc/ö/A/fl//s(y/förklararmotionen / 79:1771, yrkandet 3, och moiionen 1978/79:1781, delyrkandet2.d), besvarade med vad ulskollet anfört, 2. alt beträffande inbördessamarbete avslår moiionen 1978/79:1781, delyrkandel 3.m), 3. all beträffande en utredning omu-landspolitiken avslår moiionen 1978/79:1781, yrkandei 1, 4. atl beträffande blandade krediterförklarar motionen 1978/79:1205, yrkandet 2, besvarad med vad utskottet anfört, 5. alt beträffande särskilda fartygskrediteravslår motionen 1978/79:1780, 6. alt beträffande u-garantier avslårmotionen 1978/ 79:1770, 7. atl belrälTande exportkredilgarantier,råvaruavtal och imporikvoler avs\är motionen 1978/79:1781, delyrkandena 2.b),2.c) och 2.0, 8. atl beträffande ekologisk balans,ekologisk grundsyn, en internationell resurshushållningsplan, andra miljöfrågoroch prioritering av livsmedelsproduklion i förklarar motionen1978/79:1208, yrkandena 1, 3, 4 och 5, och moiionen 1978/ 79:1213 besvarade medvad utskottet anfört, 9. att beträffande ett internationelltekologiskt institut avslår motionen 1978/79:1208, yrkandet 6, 10. att beträffande u-landsanpassad teknikförklarar moiionen 1978/79:1208, yrkandet 2, besvarad med vad utskottetanfört, 11. alt beträffande ett institut föru-landsanpassad teknik avslår moiionen 1978/79:1767, 12. atl beträffande uppförandekod förteknologiöverföring förklarar moiionen 1978/79:1781, delyrkandet 2.e), besvaradmed vad utskottet anfört. 2.Anslagsutveckling, planeringsramar m. m. Propositionen(s. 37-38) För budgetårel 1979/80 föreslås en total ökning avbiståndsanslagen med 500 milj. kr. eller med 13 96. De samlade anslagen förinternationellt utvecklingssamarbete skulle därmed uppgå lill 4 370 milj. kr.Anslagen har beräknats så alt de skall motsvara någol mer än innevarandebudgetårs nivå på av bruttonationalprodukten. UU 1978/79:27 Den föreslagna ökningen av biståndsanslaget fallermed 121 milj. kr. på anslaget Cl. Bidrag till internationella biståndsprogramoch med 371,5 milj. kr. på anslaget C 2. Deprocentuella andelarna för multilateralt och bilateralt bistånd beräknas därmedbli resp. för /80. Planeringsramarnaför biståndsanslagen bör i förhållande till nuvarande förslag till anslagschablonmässigt kunna ökas . Det förordas därför altplaneringsramarna för vart och etl av budgetåren 1980/81 och 1981/82 beräknastill 4 500 milj. kr. resp. 4 635 milj. kr. Härigenom erhålls etttillfredsställande underiag för planeringen av utvecklingsbislåndel. Planeringsramar för budgetåren 1979/80-1981/82 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 1979/80- 1981/82 Anslag Förslag Planeringsramar Summa 4 374,0 8 766,1 I 500,0 3 010,0 Bidrag till internationella biståndsprogram 1 295,0 I 416,0 1 458,0 Bilateralt utvecklings samarbete 2 464,6 2 836,1 2 920,0 Förvaltning, rekrytering, utbildning, informa tion m. m. Totalt 3 870,0 4 370,0 4 500,0 4635,0 13 505,0 Fördelningen av planeringsramarna på anslag ärliksom lidigare budgetår att anse som preliminär. Förskjutning i den ena ellerandra riktningen mellan andelarna för anslagen Bidrag till internationellabiståndsprogram och Bilalerall utvecklingssamarbete måste nämligen kunna skeför att hänsyn skall kunna las lill omständigheter, som inte nu kan förutses. 1 della sammanhang behandlar ulskollet motionen1978/79:1781 av m. fl. (vpk), delyrkandel 3.a), nämligen 3.att uttalar och hos regeringen hemsläller om förslag som leder lillatl de biståndspolitiska målen skall slyra användningen av hela biståndsanslaget,vilket innebär a)atl fördelningen av biståndet mellan multilaterala och bilaterala ändamålförskjuts: skall del multilaterala biståndet ha minskat till högst25 % av biståndsanslaget. UU 1978/79:27 26 Som framgår av referatet ovan avbudgelproposilionen har bisiåndsanslagen för budgetårel 1979/80 föreslagilsuppgå lill sammanlagi 4 370 milj. kr. När innevarande budgetårs samladebiståndsanslag om 3 870 milj. kr. i Ool fastställdes, beräknades de motsvara1,014 96 av bruttonalionalpro-dukt (BNP) lill marknadspris.Beräkningen av de sammanlagda bisiåndsanslagen för näsia budgetår har gjortsmed avsikten att de skall motsvara en något större del än 1,014 96 avinnevarande års BNP. Ulskoltelhar av uirikesdepartemenlel blivit underrälial om au regeringen har för avsikiall i kompleiieringsproposition senare i vår föreslå alt bisiåndsanslagen förbudgetårel 1979/80 ökas med yileriigare 45 milj. kr. Bakgrunden härtill arenuppräkning av förväntade bruttonationalprodukt till marknadspris, somföretogs i finansplanen efter del att anslagsberäkningen förutvecklingssamarbeiel under nästa budgelår hade slulförls. Med del aviseradepåslagel av 45 milj. kr. skulle bisiåndsanslagen enligl underrättelsen tillutskottet komma att motsvara den i budgetpropositionen deklarerade avsikten allde skall uigöra någol av förväntade BNP. 1 vpk-motionen 1781 föreslås all del multilateralabislåndel skall ha minskal till högst 25 96 av biståndsanslaget. -De multilaterala anslagens andel av de samlade biståndsanslagen uppgår underinnevarande budgelår till ca 33,5 96 och beräknas under näsla budgetår lill ca32,4 96. Ulskoltelbehandlade och avstyrkte förra årel eu likalydande yrkande i sill belänkande(UU 1978/79:1) över prop. 1977/78:135 om rikllinjer för internationelltutvecklingssamarbete m. m. Utskottet anknöt därvid till de utföriiga överväganden i denna fråga som gjorts av bisiåndspoliliska ulredningen och regeringenoch som ledde lill slutsatsen alt del varken fanns sanledning all förorda någon drasiisk förändring av rådande fördelning mellan bilaterala resp.mullilaterala ändamål eller möjlighel all precisera framlida procenlsatser för denna. Utskottet avstyrker motdenna bakgrund del nu aktuella delyrkandel 3.a) i atlriksdagen avslår motionen 1978/79:1781, delyrkandet 3.a). 3.Bidrag till internationella biståndsprogram (C 1) Propositionen (s. 39-59) Anslaget Internationella biståndsprogram (C 1)föreslås för /80 uppgå lill 1 416 milj. kr., vilkel innebär enökning med 121 milj. kr. eller med knappt 10 96 i förhållande ull innevarandebudgetårs anslag. Denna ökning ger utrymmeför en försiktig uppräkning av våra bidrag lill UU 1978/79:27 27 I flera organisationer, exempel vis UNDP ochUNICEF, i vilka redan är en myckel stor bidragsgivare, kommer densvenska bidragsandelen atl sjunka något. Sverigebör fortsätta att främja långtidsutfastelser till de internationella organen.Vår egna åtaganden gäller numera ofta . Anslagsförslagelger utrymme för ökade bidrag till myckel fattiga , bl. a. genom enhöjning av det särskilda bidraget till UNDP:s verksamhet i de fattigasteländerna, del s, k. MUL-bidragel, och genom en ökning av bidraget lill FN:skapilalutvecklingsfond. Vidare deltar med belydande insatser i denpåfyllnad av den afrikanska utvecklingsfonden (ADF) som överenskoms våren 1978och som ger ADF ökade resurser för insatser i fatliga länder. delsgodkänner de rikllinjer för mullilalerall utvecklingssamarbete, som förordals iifrågavarande avsniti av propositionen, delsbemyndigar regeringen all göra de utfästelser och åtaganden, som anges iförevarande avsnitt av proposilionen, delslill Bidrag lill internationella biståndsprogram för /80 anvisarett reservationsanslag av 1 . Inom anslagei ryms bidrag lill FN:sutvecklingsprogram (UNDP) och därtill knutna fonder, till (), Internationella utvecklingsfonden (), vissa regionalautvecklingsbanker och -fonder (i och ), bidrag till Internationellalivsmedelsprogrammet (WFP) saml annal internalionelit livsmedelsbistånd, vidarebidrag till FN:s båda fiykting-hjälpprogram (UNHCR och UNRWA), /handelscenter (ITC), Importkonlorel för u-landsprodukler,iniernalionell u-landsforskning m. fl. FN:survecklingsprogram (UNDP), kapitalutvecklingsfond (UNCDF) och befolkningsfond(UNFPA) Vid gjorderegeringen, med förbehåll för godkännande, en utfästelse om bidragtill med 300 milj. kr. för budgetårel 1979/80och med ytterligare sammanlagt minsl 660 milj. kr. för de två påföljandebudgetåren. Regeringen begär godkännande av det nämnda bidraget /80 och av den gjorda utfästelsen för de nästkommande'två budgetåren. FörUNDP:s särskilda verksamhet till förmån Jör de minst utvecklade (MUL) föreslås etl svenskt bidrag på högst 30 milj. kr. /80,vilkel innebär en ökning med 10 milj. kr. i förhållande lill innevarandebudgetår. FN:skapitalurvecklingsfond (UNCDF) är underställd UNDP:s siyrelse. UU 1978/79:27 28 Fondensinvesteringar och övriga verksamhet är inte landprogrammerade ulan avserenskilda projekl uteslutande i de minsl ulvecklade . Med förbehållför godkännande har regeringen gjort utfästelser om ell bidrag lillUNCDF på 25 milj. kr. för vart och elt av budgetåren 1979/80 och 1980/81.Regeringen begär godkännande av dessa utfästelser saml bemyndigande au få göraen liknande ulfäslelse för budgelårel 1981/82. Innevarande års bidrag tillfonden uppgår till 20 milj. kr. TillFN:s befolkningsfond (UNFPA), som också är underställd , harlikaledes gjorts utfästelser om etl bidrag på 42 milj. kr. för vart och elt avbudgetåren 1979/80, 1980/81 och 1981/82. godkännande av dessautfästelser begärs . Innevarande års svenska bidrag uppgår till 38 milj. kr. Det svenska bidraget lill uppgår innevarandebudgetår till 100 milj. kr. Liksom belräffande UNDP, UNCDF och UNFPA gör regeringenäven gentemot utfästelser för fler än ell år. Vid FN:s bidragskonferenshösten gjorde regeringen, med förbehåll för godkännande,utfästelser om bidrag lill med 110 milj. kr. för /80 ochmed lika stora belopp förde två påföljande budgetåren 1980/81 och 1981/82.Regeringen begär nu godkännande av de gjorda utfästelserna. andel av bidragen lill den nu löpandefemte påfyllnaden av lDA:s resurser utgör , vilkel motsvarar drygl 413milj. för vart och ett av budgetåren 1977/78-1979/80. bidrag.tillIDA budgelårel 1979/80, som beräknas uppgå till , utgör dentredje och sista inbetalningen till femte påfyllnaden. Förhandlingarom en sjätte påfyllnad av inleddes . Dessaförhandlingar, i vilka deltar, avser all lillföra resurser förtreårsperioden /81-1982/83. Från svensk sida har framhållits atl vi intekommer alt kunna påla oss den höga bidragsandel på 3,8 96 som gällt under denfemle påfyllnaden. är dock inle ullryck för minskat förtroende för . Istället har budgelmässiga begränsningar anförts som skäl och vi harbeionaiatlvi anser vår bidragsandel vara för hög jämfört med andra och större länders. Afrikanska (), i vilkenmedlemskap tidigare varil förbehållet , beslutade i maj 1978alt inbjuda även icke UU 1978/79:27 29 afrikanskaländer aU bli medlemmar för all därigenom bredda bankens kapitalbas.Förhandlingarom denna utvidgning av medlemskreisen kommer att slutföras föreADB:s årsmöte . Regeringen ämnar under /förslag om svenskt dellagande i denna utvidgning. /80 beräknar regeringen etl bidrag på 25 milj. kr. lill banken.Om medlemskapsförhandlingarna slulförs inom förutsedd lid, kan bidraget ellerdel därav komma atl utgöra första delinbelalning till ADB:s kapital. Iannal fall kan bidraget i likhet med lidigare år användas som slöd lill ADB:sprojekllånegivning och förinvesleringsverksamhet. Afrikanskautvecklingsfonden (ADF) har redan från början varil öppen för medlemskap ävenför länder utanför . slutfördes förhandlingarna om en andrapåfyllnad av ADF:s resurser . 1 enlighet med riksdagenslidigare bemyndigande har ålagil sig all bidra med sammanlagt . /80-1981/82 motsvarande 6 96 av påfyllnaden. Entredjedel härav eller . föreslås till inbelalning budgelårel1979/80. Sverigehar varit medlem av Asiatiska (AsDB)sedat den grundades år1966. Till den senaste kapilalpåfylinaden, som beslutades , har Sverigeutfäsl sig aU bidra med sammanlagi ca 8,1 milj. dollar varav 10 96 skallinbetalas i fyra poster . För /80 beräknaselt bidrag till AsDB om I milj. kr. Asiatiskautvecklingsfonden (AsDF) inledde sin verksamhet . anslöt siglill den första kapilalpåfylinaden med viss eftersläpning men har kommit itakt med övriga bidragsgivare. I den andra kapilalpåfylinaden har Sverigeåtagit sig all bidra med sammanlagi . under budgetåren1979/80-1982/83. Regeringen begär godkännande för denna utfästelseoch beräknar inom denna ram etl bidrag för budgelårel 1979/80 på . Internationella jordbruksutvecklingsfonden ()inledde sin verksamhet . Medel för del svenska bidraget tillIFAD:s ire förslå verksamhetsår har anvisats lidigare, varför behov av nyamedel för budgetårel 1979/80 inle föreligger. Propositionen föreslår atl ordinariebidrag lill Internationella livsmedelsprogrammet (WFP) höjs från nuvarande 60milj. lill 66 milj. kr. förvart och eU av budgelåren 1979/80-1981/82.Bidragelär enligt praxis lill två tredjedelar bundet till upphandling avsvenska livsmedelsprodukter. Sverigehar enligl förlängningen av konvention om livsmedelshjälp (FAC) å\ag\sig atl åriigen leverera 35 000 lon svenskl vete som livsmedelshjälp. Ävendella vete kanaliseras genom WFP. Förhandlingar om en ny konvention omlivsmedelshjälp pågår . UU 1978/79:27 30 För budgetårel 1979/80 beräknas 1. v. eltmedelsbehov på sammanlagt 45 milj. kr. för åtagandena enligl en ny konvention. Sverigehar åtagit sig alt /79-1980/81 hålla 40 000lon svenskl vete saml vissa andra livsmedelsprodukier i beredskap förnödhjälpsinsaiser.