bet · G201SkU57 · 1978-12-31 00:00:00 — ningen.för den skattskyldige tas upp titt lägre belopp änsom motsvarar hans anskaffningskostnad för aktien. Har denna, innan sådanutdelning skett, tagits upp till lägre belopp än den skallskyldigesanskaffningskostnad, får aklien vid utgången av det beskallningsår, undervilket utdelningen äger rum, inte tas upp till lägre belopp än aktiens värde ibeskattningshänseende vid ingången av med tillägg av ett belopp, sommotsvarar skillnaden mellan den skaltskyldiges anskaffningskostnad för aklienoch nämnda värde, dock högst av det utdelade beloppet. Sker utdelning utan atldet värde.för aktien, som tigger till grund för beräkningen av denskaltskyldiges inkomst, påverkas och medför detta att den skattskyldige efteröverlåtelse av aklien eller upplösning av bolaget redovisar förlust, skall dä tifrån avräknas del belopp som motsvarar utdelningen. Utdelning som avses idetta stycke anses i.första hand gälla andra medel än sådana som motsvarartill-skjulet belopp. Vad som sägs om aklie i detta stycke gäller ävenbeträffande andel i ekonomisk förening. Med tillskjutet belopp avses därvidinbetald insats. Med kommissionärsförelag förstås svenskt aktiebolageller svensk ekonomisk förening som bedriver rörelse i eget namnuteslutande.för elt eller flera andra sådana bolags etter föreningars räkning,och med kommit-tentförelag.förstås bolag eller förening för vars räkningrörelsen bedrivs. Inkomst av rörelse som kommissionärsförelag har bedrivitför ett kom- SkU 1978/79:57 initientföreiags räkning får redovisas hoskommitteniföretaget under förutsättning att a) kommissionärsförhåtlandeiär grundat på skriftligt avtal, b) kommissionärsföretagetinte under beskattningsåret har bedrivit verksamhet i nämnvärd onifattningvid sidan av ifrågavarande rörelse, c) rörelsenhar bedrivits på det angivna sättet tmder hela beskattningsåret för bådaföretagen eller sedan kommissionärsföretaget började bedriva verksamhet avnågot slag, d) beskattningsårenfÖr båda före tagen har utgått vid samma lidpunkt, och e) bådaföretagen skulle ha rätl till avdrag enligt punkt 3 nedan för koncernbidrag som under beskatt ningsåret hade lämnats lill det andra företaget. Har kommissionärsförelag under samma beskattningsårbedrivit rörelse for två eller.flera kommitientföretags räkning, får inkomstenredovisas hos dessa .företag om de förutsättningar som anges i andra slycket a)och c)-e) är uppfyllda i förhållande till varje kommittenlföretag ochkommissio-närsföretagel inie under beskallningsårel har bedrivit verksamhet inämnvärd omfattning vid sidan av rörelse som har bedrivits.förkommitlentföre-tagens räkning. Har kommissionärs-förhåttandei tillkommit avoiganlsato-riska eller marknadstekniska skäl eller föreligger andra synnetjigaskäl, kan dock på ansökan av koinmiltenlföreiagen medge atl inkomslenfår redovisas hos dem utan SkU1978/79:57 60 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse hinder av att förutsättningar för avdrag som avses i andrastycket e) inte .föreligger. Mol iiksskalteverkels beslul i.fråga som häravses får talan inte föras. Inkomst som enligt andra eller tredje stycket redovisashos kommittenlföretag skall hos detta förelag behandlas som om företagetsjälvt hade bedrivit rörelsen. Åger svenskt aktiebolag, svensk ekonomisk föreningeller svensk ömsesidig skadeförsäkringsanstalt (moderföretag) mer än niotiondelar av aktierna i ett etter flera svenska aktiebotag (helägdadotterbolag), skatt koncernbidrag som moderföretaget lämnar tdl helägtdotterbolag eller som sådant bolag lämnar till moderföretaget eller titt annathelägt dotterbolag hos moderföretaget anses som avdragsgill omkostnad for givarenoch skattepliktig intäkt .for mottagaren. Som förutsättning för detta gäller a) att denhuvudsakliga verksamhelen för såväl givare som mottagare avserjordbruksfastighet, annan.fästig-het eller annan rörelse än.försäkringsrörelsesom bedrivs av livförsäkrings-anstatt, b) altsåväl givare som mottagare redovisar bidraget till samma års taxering öppet isjälvdeklaration eller dämd fogad bilaga, c) attdotterbolag som lämnar eller mottar bidrag har varit helägt under helabeskallningsårel för både givare och mottagare eller sedan dotterbolagetbörjade bedriva verksamhet av någol slag, d) att,om bidrag lämnas mellan famansföretag som avses i 35 § 1 a mom. och givarens huvudsakliga verk- SkU1978/79:57 61 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse samhet avser annan fastighet, även mollagarenshuvudsakliga verksamhet avser sådan faslighel, e) alt,om bidrag lämnas från dotterbolag titt modeiJÖretag, moder företaget skulle vara frikallai från skattskyldighet för utdelning som un der beskallningsårel hade upfiburits från dotterbolaget, samt f) atl,om bidrag lämnas från dotterbolag titt annat dotterbolag, moderföretaget är föiyaltningsföretag som avses i punkt I andra stycket av anvisningarna till 54 § eller moderfö retaget i annat.fåll skulle vara antingen frikallatfrån skattskyldighet fÖr utdelning som under beskattningsåret hadeuppburits.från det givande dotterbolaget eller skaltskyldigt.för utdelning somunder beskattningsåret hade itppbuiits fråndet mottagande dotterbolaget. Lämnar svenskt moderföretag koncernbidrag till svensktaktiebolag som inte är sådant helägt dotterbolag som avses i första stycket,skall bidraget ändå anses som avdragsgill omkostnad för moderföretaget ochskattepliktig intäkt för mottagaren, om de förutsättningar som anges i förstastycket a), b) och d) är uppfyllda och om ägarförhållandena under hela beskattningsåretför både givare och mottagare eller sedan mottagaren började bedriva verksamhetav någol slag har varit sådana att mottagaren genom fusioner mellanmoderföretag och dotterbolag har kunnat bringas alt uppgå i moderföretaget.Därvid skall fusion anses kunna äga rum när moderföretag äger mer än nio tiondelarav aktierna i dotterbolag men inte i annat fäll. SkU1978/79:57 62 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Åven I andra fåll än som avses iförsta och andra styckena skall koncernbidrag som svenskt företag lämnar tillannal svenskt företag anses som avdragsgill omkostnad fÖr givaren ochskattepliktig intäkt Jör mottagaren under förutsättning alt bidraget medavdragsräti för givaren hade kunnat lämnas lill annat företag än moiiaga-renoch all bidraget därefter, direkt eller genom förmedling av ytterligareföretag, hade kunnat vidarebefordras lill mottagaren på sådant sätt atl varjeförmedlande företag skulle - med bortseende från bestämmelserna i ftärdestycket- ha haft rält till avdrag enligt första eller andra stycket för vidarebefordratbelopp. Förelag som under ett beskattningsår har mottaglikoncernbidrag, for vilkel givaren har avdragsrätt enligi första - tredjestyckena har inte rält till avdrag.för koncernbidrag som företaget i sin lurutger under samma beskattningsår. Koncernbidrag som avses i försia-tredje styckena samlbidrag som omfattas av medgivande enligt 43 3 mom. andra stycket skall ansesutgöra omkostnad Jör givaren i den Jörväiyskälla som ulgör givarens huvudsakligaverksamhet, om det inte med hänsyn lill bidragets syfte är uppenbart attbidraget bör hänföras till annan föiyärvskälla. Föreligger sådanl sambandmellan verksamheten i den föiyäiyskälta hos givaren i vilken bidraget ulgöravdragsgill omkostnad och verksamheten i föiyärvskälla hos mottagaren att enJörväiyskälla skulle anses föreligga om verksamheterna hade bedrivits av eltenda företag, skall bidraget redovisas som intäkt i mottagarens nyssnämnda förväiys-kälta. Föreligger intesamband av nu angivet slag, skatt mottagaren redovisa bidraget som inkomst avsärskild förvärvskälla. Denna föiyärvskälla skatt anses hänförtig titt samma inkomstslagoch samma kommun eller kommuner som den föiyäiyskälta vari givaren har fåttavdragför bidraget. Avdrag för koncernbidrag medges endast under.förutsättningatt givaren företer tillfredsställande utredning om förhållanden som avsesi.första-femte styckena. i.Den befrielse .från skaliskyldighet.for utdelningfrånsvenska aktiebolag och svenska ekonomiska föreningar, som enligt 54 § a) ärmedgiven svenska aktiebolag och svenska ekonomiska föreningar, har avseendejämväl å utdelning, som uppburits efter annan grund än i förhållande tillinnehavda aktier eller andelar, dock icke utdelning,.för vilken det utdelandeförelaget må njuta avdrag enligt 29 S 2 mom. Aktie eller andel anses icke innehavd ikapitalplaceringssyfte (se 54 första stycket a)), om det sammanlagdaröstetalet för ägarens aktier i del utdelande bolaget eller andelar i denutdelande föreningen vid beskattningsårets utgång motsvarade en fjärdedeleller mera av röstetalet.för samtliga aktier i bolaget eller andelar iföreningen eller om det göres sannolikt att innehavet av aktien eller andelenbetingas av den rörelse eller det jord- / denna anvisningspunkt förstås med företag svensktaktiebolag och svensk ekonomisk förening samt med utdelning sådan utdelning påaklie i svenskt aktiebolag eller andel i svensk ekonomisk förening som haruppburits i förhållande titt innehavda aktier eller andelar eller som haruppburits efter annan grund men Inte är avdragsgill /ö/dei utdelande förelagelenligt 29 S 2 mom. Företag, som uteslutande eller sågott som uteslutande förvaltar värdepapper eller likartad lös egendom(för-valinings.företag), är frikallat från skattskyldighet.för utdelning i denmån sammanlagda beloppet av den utdelning som förelaget har uppburit underbeskattningsåret motsvaras av utdelning som företagel har beslutat för sammabeskattningsår eller, i fråga om invesimentföreiag, av beslutad utdelning ökadmed en fjärdedel. 12 Senaste lydelse 1967:95. SkU 1978/79:57 bruk eller skogsbruk, som bedrives av aktiens ellerandelens ägare eller av aktiebolag eller ekonomisk förening som med hänsyn lilläganderäitsför-hållanden eller organisatoriska förhållanden kan anses ståägaren nära. Aktie eller andel iförvaliningsfö-retag anses dock innnehavd ikapitalplaceringssyfte, när förvaltnirigsfö-reiaget äger aktier eller andelar somskulle anses innehavda i sådant syfte om de innehafts direkl av den som ägeraktien eller andelen i förvaltningsföretaget. Med invesimentföreiag enligt 54 § fjärde stycket förslås.föiyaltningsföretag, vars uppgift väsentligen är att genom ett välfördelaivärdepappersinnehav erbjuda aktieägare eller andelsägare riskfördelning ochvars aktier eller andelar ägas av ett stort antal fysiska personer. inveslinentföretag.förstås.föiyaltnings-.föreiag, varsuppgift väsentligen är att genom ett välfördelai värdepappersinnehav erbjudaaklie- eller andelsägare riskfördelning och vars aktier eller andelar ägs avett stort antal fysiska personer. Företag, som bedriver bank- eller annan penningrörelseeller sådan rörelse vid sidan av annan verksamhel, är frikaltat frånskattskyldighet för utdelning på sådan aklie etter andel som innehas som ettled i organisationen av förelagets verksamhet till den det denna avser annalän förvaltning av.fåstighei, värdepapper etter därmed likartad lös egendom. Företag som bedriver försäkringsrörelse är frikallat frånskattskyldighet för utdelning tmder förutsättning att företaget ärskadeförsäkringsanstalt och utdelningen belöper på sådan aktie eller andel sominnehas som elt led i organisationen av företagets försäkringsrörelse. Företag som inte avses i andra-fjär-de styckena ärfrikallat från skattskyldighet för utdelning på sådan aktie eller andel sominte ulgör omsättningstillgång i.företagets verksamhel under .förutsäuning all a) detsammanlagda röstetalet för företagets aktier etter andelar i det utdelandeföretaget vid beskattningsårets ulgång motsvarade en fjärdedel eller mer avröstetalet för samtliga aktier eller andelar i det utdelande företaget, eller b) det görssannolikt att innehavet av aktien eller andelen betingas av jordbruk, skogsbruketter rörelse som bedrivs av företagel eller av företag 5 1978/79. som medhänsyn lill äganderättsförhållanden eller organisatoriska förhåltanden kananses slå det nära. Skattefrihet enligt femte stycket föreligger dock inte förutdelning på aktie eller andel i föiyaltningsföretag, om förvaltningsföretagetäger mer än enstaka aktier eller andelar på vilka utdelning skulle ha varilskattepliktig om aktierna eller andelarna hade ägts direkl av det.företag somäger aktien eller andelen i .förvaltningsföretaget. Om särskilda skäl föreligger, kan medgedels all företag, som inte är förvallningsförelag enligt andra stycket menvars verksamhel till inte oväsentlig del består i .förvahning av värdepappereller därmed likartad lös egendom, skall i beskattningsavseende behandlas somsådant förvaltningsföretag, dels att .förvaltningsföretag, som är moderförelagi en koncern och som ombesörjer vissa gemensamma uppgifter.för koncernensräkning, inte skall i beskattningshänseende behandlas som.för-vahningsföretag. Mot beslut i fråga som här avses fårtalan inte.föras. aklie eller andel i annat foretag och ärdel inte uppenbart all det företag som gör förvärvet därigenom erhåller tillgångav verkligt och särskilt värde med hänsyn till ägarföretagets rörelse ellerkapitalförvaltning, föreligger inte skattefrihet enligt första stycket förutdelning på aktien eller andelen av sådana medel som vid förvärvet fanns hosdet utdelande företaget och som inte motsvarar tillskjutet belopp eller inbetaldinsats. Utdelning anses i första SkU1978/79:57 66 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse hand gälla andra medel än sådana som motsvarar tillskjutetbelopp eller inbetald insats. Med svenskt foretag förstås i denna anvisningspunktsvenskt aktiebolag och svensk ekonomisk förening. Med utländskt förelagförstås utländskt aktiebolag och annat utländskt bolag som i den stat där delär hemmahörande behandlas som skatlskyldig vid inkomstbeskattningen. kan på ansökan förklara att svensktförelag skall vara fiikaltai.fi ån skattskyldighet.för utdelningpå aktie eller andel i utländskt företag. Som förutsättning för att sådanförklaring skall lämnas gäller a) allutdelningen skutte ha varit skattefri enligt punkt I ovan om det utdelandeföretaget hade varit ett svenskt företag, och b) all deninkomstbeskattning som det utländska.företaget är underkastat i den stal därdet är hemmahörande är jämförlig med den inkomstbeskattning som skulle ha skettenligt denna lag och lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt om inkomslenhade.förvärvats i av svenskt företag. Förklaring enligt andra stycket får inte lämnas i de falldå skattebefrielse eller nedsättning av skatt kan.följa av bestämmelse iöverenskommelse enligt 72 §. Talan mot beslul i fråga som här avsesfår föras hos regeringen genom besvär. Denna lag träder i kraft fyraveckor efter den dag, då lagen enligt uppgift på den har kommit ut från trycketi , och tillämpas första gången vid taxeringom inte annat följer av 1 och 2 nedan. Punkt 5av anvisningarna lill 54 S får tillämpas i fråga om utdelning som SkU 1978/79:57 67 harblivit tillgänglig för lyftning efter utgången av . Vid 1979 och 1980års laxeringar skall därvid hänvisningen lill punkt 1 av nämnda anvisningaravse 54 S och punkt 1 av anvisningarna lill denna paragraf i den lydelse somgällde före lagens ikraftträdande. De nya bestämmelserna i 35 S 3mom. tillämpas i fråga om avyttring som sker efter utgången av . Hänvisningen i 20 S lagen(1972:741) om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) till punkt 1 avanvisningarna till 41 S skall fr. o. m. taxering avse punkt 2 avanvisningarna lill 41 § i dess nya lydelse. SkU 1978/79:57 68 Lagom ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenom föreskrivs att 7 S lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt'skall ha nedan angivna lydelse. 1 e Från skatlskyldighel frikallas: a) medlem av konungahuset: för avstaten anvisat anslag; b) i utlandet bosatt fysisk personoch utländskt bolag: för inkomst, som avses i54 S första slycket c) kommunalskattelagen; c) staten: för all inkomst; d) juridiskperson som avses i 53 S 1 mom. första stycket c) kommunalskattelagen: för all inkomst; e) understödsföreningsom enligt sina stadgar icke får meddela annan kapitalförsäkring än sådan som omfattar kapilalunderstöd på högst I för medlem och annan juridisk person som avses i 53 S 1 mom. första stycket d) kommunalskattelagen än understödsförening: för all inkomst; Oförening som är hänföriig under 53 S 1 mom. första stycket e)kommunalskallelagen: förall inkomst utom sådan inkomst av rörelse för vilken föreningen icke ärfrikallad från skattskyldighet enligt punkt 4 av anvisningarna lill 54 S nämndalag; g)annan juridisk person som avses i 53 § 1 mom. första stycket e)kommunalskattelagen: för sådan inkomst som ejhärflutit av rörelse; h)här ovan ej upptagen ägare av sådan fastighet, som omförmäles i 5 S 1 mom.kommunalskattelagen: förinkomst av fastigheten genom dess begagnande förde i samma mom. avseddaändamål; i) svenska aktiebolag ochsvenska ekonomiska föreningar: förutdelning från svenska aktie- för utdelning från svenska aktie bolag oc/7 svenska ekonomiska för- bolag, svenska ekonomiska för eningar i den omfattning som i 54 S eningar och utländska .företag i den kommunalskattelagen sägs; omfattning som i 54 S kommunal- 1 Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:770. 2 Senastelydelse 1977:1091. SkU 1978/79:57 69 j) här i rikel bosatt delägare i oskift dödsboefter person, som vid sitt frånfälle icke var här i riket bosatt: förav dödsboet åtnjuten, till honom utdelad inkomst, för vilken dödsboet skalluigöra statlig inkomstskatt; k)understödsföreningar, vilka enligt sina sladgar äga meddela annan kapitalförsäkringän sådan som omfattar kapilalunderstöd å högsl för medlem och sombedriva jämväl annan verksamhel än livförsäkringsverksamhet: förall inkomst, som belöper på annan än lill livförsäkring hänföriig verksamhel; I) här iriket bosatt fysisk person, som under vistelse utomlands åtnjutit avlöningeller annan därmed jämförlig förmån på grund av anställning där annal än hossvenska staten, svensk kommun eller ombord på svenskt fartyg eller svenskt,danskt eller norskt luftfartyg: för inkomst, som avses i54 § första stycket h) kommunalskattelagen; m) allmännapensionsfonden: försådan inkomst som ej härflutit av medel, som förvallas av fjärde fondstyrelsen; n) svensk aktiefond: förinkomst av lilirällig förvärvsverksamhet på grund av avyttring av egendom somavses i 35 S 3 mom. kommunalskallelagen, om den avyttrade egendomen eller mera. Riksskatteverketmå, om särskilda skäl därtill äro, efler ansökan förklara, atl förening ellerstiftelse, som har lill huvudsakligt ändamål alt främja nordiskt samarbete, ifråga om skattskyldighet eller eljest vid tillämpning av denna lag skall ansesjämställd med förening eller stiftelse, som ovan i första stycket vid Orespektive g) angives. Sådanl beslut må, när omständigheterna det föranleda, avriksskatteverket återkallas. Över beslut, som meddelat enligtdetta stycke, må klagan icke föras. Atlpersoner, om vilka i 18 S förmäles, äro frikallade från skattskyldighet förvissa inkomster, framgår av bestämmelserna i samma paragraf Denna lag träder i kraft efter den dag,då lagen enligt uppgift på den har kommit ul från trycket i Svenskförfattningssamling, och tillämpas på utdelning som har blivit tillgänglig förlyftning efter utgången av . SkU 1978/79:57 70 Lag om ändring i lagen(1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt Härigenom föreskrivs att 23 S lagen (1941:416) omarvsskatt och gåvoskall' skall ha nedan angivna lydelse. 23 §2 Vid uppskattning av lös egendom iakiiages: A. Tomträtteller vattenfallsrätt uppskattas i den mån ej annat följer av 20 § tredje stycket, lill vad rättigheten med hänsyn lill villkoren vid upplåtelsen och den lid, som därför återstår, kan antagas hava betingat vid en av boets avveckling föranledd, med tillbörlig omsorg skedd försäljning. B. Värdepapper,som noteras på inländsk eller utländsk börs eller är föremål för liknande notering, uppskattas lill det noterade värdet eller, om delta icke motsvarar vad som skulle kunna påräknas vid försäljning under normala förhållanden, lill det pris som skulle ha kunnat påräknas vid en sådan försäljning. Sådana värdepapper, som eljest omsättas på kapitalmarknaden eller vars värde icke skall beräknas med ledning av bestämmelserna i nedan, uppskattas enligt sist angivna grund. C. Fordranuppskattas lill sitt kapitalbelopp jämte upplupen ränta å tid, som avses 121 S- Är fordringen ej förfallen och skall ränta därå ej beräknasför tiden före förfallodagen, uppskattas fordringen lill belopp, som utgör dess värde vid nämnda tid enligt den vid denna lag fogade tabellen 1. Osäkerfordran uppskattas lill belopp, varmed den kan beräknas inflyta. Värdelösfordran anses icke utgöra tillgång. Den omständigheten att gäldenären ärdelägare i dödsboet föranleder icke fordringens uppskattande enligt andragrunder än som eljest äro tillämpliga. Medel,för vilka uppskov med Medel, för vilka uppskov med inkomstbeskattning åtnjutes enligt inkomstbeskattning åtnjules enligt bestämmelserna om skogskonto el- bestämmelserna om skogskonto, ler invesieringskonio för skog, upp- upphovsmannakonto eller invesle- lagas till halva värdet. Har medel ringskonto för skog, upptagas lill avsatts till fond för särskilt ändamål halva värdet. Har medel avsatts till enligt föreskrift i lag eller annan fond för särskilt ändamål enligt före författning och har avdrag vid skrifti lag eller annan författning och inkomstberäkningen medgivits för har avdrag vid inkomstberäkningen avsättningen, får halva det avsatta medgivits för avsättningen, fär halva beloppet upptagas som skuld. det avsatta beloppet upptagas som 1 Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:857. 2 Senastelydelse 1977:1174. SkU 1978/79:57 71 För evärdlig tid utgående ränla, avkomsl ellerannan förmån uppskat tas till det belopp, vartill den senast uppgått. Nyttjanderätteller räll till ränta, avkomsl eller annan förmån, som utgår under viss tideller någons livstid, uppskattas lill sitt kapitalvärde. Är rättigheten bestämdtill visst belopp eller eljest till viss storiek, beräknas kapitalvärdet efterdet belopp rättigheten motsvarar enligt de vid denna lag fogadetabellerna II och 111. Där rättighet, som belastar viss egendom,ej är på angivet sätt bestämd, anses årliga värdet utgöra avdet penningvärde, vartill egendomen uppskattats, dock atl, där rättighet avserendast del av egendom eller dess årliga värde eljest icke kan bestämmas enligtnyss angivna grund, detta uppskattas efter vad som prövas skäligt. Kapitalvärdetav rättighet, som icke är bestämd att utgå under någons livstid men ändock ärav obestämd varaktighet, uppskattas med ledning av tabell 111, såsom om denskolat utgå för den berättigades livstid, dock högst lill tio gånger del värde,rättigheten motsvarar. Ärrättighet beroende av flera personers liv sålunda, alt rättigheten upphör vidden först avlidnes frånfälle, bestämmes rättighetens kapitalvärde efter denäldstes levnadsålder. Fortfar däremot rättigheten oförändrad till den sistavlidnes frånfälle, beräknas värdet efler den yngstes ålder. E. Värdetav utländskt myntslag beräknas efter den köpkurs på checkar, utställda i samma myntslag, som gällde vid tiden för skattskyldighetens inträde. Finnes ej sådan kurs eller kan av annan anledning värdet icke beräknas efter denna grund, bestämmer regeringen eller den myndighet regeringen förordnar, hur beräkningen skall ske. F. Annanlös egendom än förut nämnts uppskattas lill vad den kan antagas hava betingat vid en av boets avveckling föranledd, med tillbörlig' omsorg skedd försäljning. Vidvärderingen av förvärvskälla som enligt kommunalskattelagen (1928:370) ingår iinkomslslagen jordbruksfaslighet eller rörelse tillämpas bestämmelserna i 4 Soch, med undantag av femte stycket sista meningen, punkt 2 av anvisningarnatill 3 och 4 SS lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt. Denna lag träder i kraft efter den dag,då lagen enligt uppgift på den har kommit ut från trycket i Svenskförfattningssamling. SkU 1978/79:57 72 Lagom ändring i lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt Härigenom föreskrivs att punkterna 2 och 3 avanvisningarna till 3 och 4 §§ lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt'skall ha nedan angivna lydelse. till 3 och 4 SS