bet · G201SoU47 · 1978-12-31 00:00:00 — Utskottetmenar all det i en så central fråga inom hälso- och sjukvården som utformningenav kontinuiteten i kontakterna mellan patienter och läkare och annan vårdpersonalinom primärvården är ytterst angeläget att bereds tillfälle att taställning lill de allmänna riktlinjerna. Utskottet noterar medtillfredsställelse att detta har blivit möjligt genom den här aktuellapropositionen. Riktlinjerför den förtsalla utbyggnaden av primäiyården Sjukvårdspolitiken började- ( utskottet s. 13) av Tillkomplettering av principprogrammet för hälso- och sjukvården inför 1980-talelhar bl. a. gett ut elt principprogram för långtidssjukvårdenoch elt principprogram för medicinsk rehabilitering. Vidare föreligger förslagav lill principprogram för psykiatrisk hälso- och sjukvård samtför mödra- och barnhälsovård, vilka skall utgöra underiag för slutliga riktlinjerför dessa områden. Frågor om bl. a. specialislmedverkan i den psykiatriskavården på primärvårdsnivå samt i hälso- och sjukvården för barn och kvinnor kanförväntas bli behandlade i dessa riktlinjer. Störredelen av innehållet i propositionen ägnas ål frågor som behandlas i delplaneringsunderlag eller förslag lill sådant underiag .som nämnts ovan. Sålundabehandlas i propositionen frågor om uppgiftsfördelningen mellan allmänläkareoch specialistläkare (avsnitt 2.3), om arbetsuppgifter för distriktssköterskoroch övriga personalkategorier m. m. (2.4), om integration av mödra- ochbarnhälsovård i primärvården m. m. (2.5), om tillgodoseende av psykiatriskavårdbehov inom primärvården (2.6), om tillgodoseende av de äldres vårdbehov(2.7), om metoder för vårdplanering och organisationsmodeller m, m, (2.8), omdimensioneringslal (2.9), om förebyggande vård (2.12), om uppgiftsfördelningenmellan primärvård och företagshälsovård (2.13) samt om samarbete mellanprimärvård och skolhälsovård (2.14), Ipropositionen har belysts de olika frågeställningar som aktualiseras, när manskall förverkliga en struktur inom sjukvården i vilken primärvården har ettförstahandsansvar för befolkningens hälso- och sjukvård och skall tillgodosekrav på helhetssyn, kontinuitet och lättillgänglighet i sjukvården. Genomgångeni propositionen av olika problemområden resuterar i vissa SoU 1978/79:47 37 riktlinjerför vårdens uppbyggnad och organisation. Detta är naturligt med hänsyn till altden närmare planeringen för primärvården ankommer på sjukvårdshuvudmännen, somhar alt la hänsyn lill skiftande regionala och lokala förhållanden. Utskottetanser att utbyggnaden av primärvården bör ske med utgångspunkt i de riktlinjersom anges i propositionen och vilka bygger på det planeringsunderiag som gettsi principprogram för hälso- och sjukvården inför 1980-taletoch i skriften Primärvård- innehåll och utveckling. Utskottet vill ocksåerinra om att utskottet i det föregående ställt sig bakom vad som ipropositionen anförs om husläkarbegreppel. Del synsätt som kommer till uttrycki fiera av motionerna slår också i överensstämmelse med innehållet iplaneringsunderlaget. I dessa molioner erinras om den ulveckling som är på gångi sjukvårdsområdena och framhålls angelägenheten av att denna ulvecklingfortsätter. Mot denna bakgrund tillstyrker utskottet vad som i ovannämndaavsnitt av propositionen anförs om utformningen av den framtida primärvården. 1fråga om jouransvar för primärvården--------------- (= utskottet s. 14) med Riktlinjernai propositionen ligger helt i linje med dessa tankegångar. Genom att utskottethär anslutit sig till dessa riktlinjer kan utskottet inte tillstyrka motionen1978/79:2626 (m) i denna del. Frågorom kontinuitet i kontakterna mellan patienter och vårdgivare m. m. I elt särskilt avsnilt i propositionen (avsnitt2.2) behandlas kontinuiletsbegreppet. har framhållitalt man - beroende på vilken aspekt man lar till utgångspunt - kan skilja påtre slag av kontinuitet i sjukvården. Det förhållandet att patienten skall fåträffa samma vårdgivare vid återbesök som vid det första besöket betecknas somen kortsiktig s. k. vårdepisodkontinuitei. Den andra formen av kontinuitet ären långsiktig kontinuitet som innebär all del skall vara möjligt för denenskilde individen alt ha en fast vårdkontakt med bl. a. en läkare, som lärkänna sina patienter väl och därigenom får goda möjligheter lill en helhetssynpå deras sjukdomar och problem. Det tredje slaget av kontinuitet avser alt detinte skall uppstå några "glapp" i vården av en enskild patient ävenom vården kräver insatser från olika vårdinrättningar och personalkategorier.Del innebär alt det skall finnas en sammanhållande länk i en längre vårdkedja. a. i propositionen all det är angelägel all man skapar ett systemför den öppna vården som i möjligaste mån tillgodoser samtligakontinuitelsbehov. Ompatienten etablerar en fasl kontakt med en allmänläkare i primärvårdenförutsätts del att kontinuiletsbehovel, sett ur olika aspekter, skall bli bästtillgodosett. Allmänläkaren blir patientens "husläkare". SoU 1978/79:47 38 organisationav primärvården, där patienten kan knyta en fast kontakt med en allmänläkare,blir elt "husläkarsystem", Iavsnittet om distriktssköterskor och övriga personalkategorier (2,4) ipropositionen framhålls även betydelsen av kontinuitet i kontakterna meddistriktssköterskor och annan personal vid vårdcentralen liksom i kontakternamed vårdcentralen som helhet. 1 motionen 1978/79:2627 (m) erinras det om att deli direktiven för kontinuitetsutredningen förutsatts all olika modeller förbättre läkarkonli-nuilel i den öppna sjukvården skulle prövas med syfte alt nåstörsta möjliga kontinuitet och valfrihet i vården. Motionärerna framhåller altdel är omöjligt all binda sig för en enda av olika länkbara husläkarmodelleroch föreslår att försöksverksamhet med olika modeller fÖr alt förbättrakontinuiteten i kontakterna mellan sjukvårdspersonal och patienter i enlighetmed nämnda direktiv kommer till stånd. Försöksverksamheten bör enliglmotionärerna omfatta inte bara allmänläkare vid vårdcenlraler ulan ocksåprivatpraktiker, läkare vid länsdelssjukhus och specialister vid sjukhus ellervårdcentraler. Del framhålls att del också är angeläget att studier kommer tillstånd om hur patientströmmarna ändras i och med alt vårdcenlraler byggs ul ochom effekterna på den sjukhusanknutna öppna och slutna vården. Vidare bör delenligl motionärerna studeras vilka grupper som har särskill stort behov av enfast kontakt med en läkare eller ett vårdteam och hur detta bäst skall kunnatillgodoses liksom vilken funktion en eventuell fast anknytning bör ha. betänkande har i elt särskilt avsnitt redovisats hurman på olika håll i landet sökt bemästra problemen med att skapa kontinuitet ipatienternas kontakt med sjukvården vid sjukhusklinikernas mottagningar samlvid vårdcentraler och läkarstationer. framhåller i sittyttrande över betänkandet bl. a. alt detta material kan vara av värde försjukvårdshuvudmännen i deras arbete med alt åstadkomma en bättre kontinuitetinom ramen för befintliga resurser. framhåller vidare attdet är angeläget alt man fortsätter och vidareutvecklar arbetet på att finnaolika organisationsmodeller och planeringssystem som kan bidra till en bättrekontinuitet. 1propositionen (s. 28) framhålls, alt det är naturligt att man på olika platserkan ulgå från olika modeller för invånarnas läkartillhörighet. Lokalavariationer måste förekomma. Grundprincipen är dock enligt propositionen atthusläkarrollen bör åvila allmänläkarna vid vårdcenlraler eller i förekommandefall privatläkare. Somnämnts i del föregående ansluter sig utskottet till de riktlinjer som anges ipropositionen. Med hänsyn härtill och mot bakgrund av det intresse som finns påhuvudmannahåll att söka vägar för all förbättra kontinuiteten inom sjukvården anserutskottet att någol initiativ med anledning av motionen 1978/79:2627(m) i här aktuell del inte är nödvändigt. SoU 1978/79:47 39 Angelägenhetav bättre kontinuitet i primärvården (= utskottet s, 15 och 16)- och behandling, Ipropositionen (s, 14 f) anförs, att del inle behöver föreligga någon motsatsmellan att skapa kontinuitet i kontakterna vill vårdcentralens samlade personaloch alt skapa kontinuitet till allmänläkaren och distriktssköterskan. Vårdcentralenkan enligt propositionen således ses som en koniinuitelsbä-rare. Detta för dockenligt föredragande statsrådet inle leda lill alt man anser kontinuiteten varatillfyllest bara patienten träffar någon av läkarna eller sköterskorna påvårdcentralen. Vårdlagslanken måste ge utrymme för fasta kontakter mellanpatient och läkare, dvs. alt patienten verkligen upplever att han har en egenläkare och alt vården organiseras på sådant sätt att denne läkare har ettövergripande ansvar för sina patienter. Utskollelansluter sig till den syn på konlinuiletsfrågan som anges i propositionen.Utskottet kan därför inle lillstyrka motionen 1978/79:2628 (c) i här aktuelldel. Lagsliftningom lagarbete inom sjukvården Imotionen--- (= utskottet s. 17) hälso- och sjukvården. Medhänsyn lill utredningsförslaget och till utskottets uttalande ovan omkonlinuiletsfrågan bör motionen l978/79::2630 (vpk) inte föranleda någon åtgärdav . Utskottet avstyrker motionen i här aktuell del (yrkandet 2). I elt avsnitt om registrering (avsnitt 2.10) ipropositionen redovisas ställningstaganden till förslag avkontinuiieisutredningen om att beskeden från skall förses meduppgift om den försäkrades vårdcentralstillhörighet och - i ett senare skede-även med uppgift om vederbörandes husläkare och distriktssköterska.Föredragande statsrådet framhåller först att hon ser husläkarsystemet som elterbjudande till samtliga invånare inom en vårdcentrals betjäningsområde. Fråganom registrering av invånarna hos viss läkare måste, sägs del vidare, bedömasmed hänsyn till resurserna inom primärvården och elt syslem med registreringbör inte införas förrän personalresurserna är sådana alt de räcker lill för altge vård åt samtliga berörda. Del bör emellertid redan nu vara möjligt altregistrera patienterna vid viss vårdcentral. Del förordas altsjukvårdshuvudmännen förser patientkort eller annan lämpliginformalionshandling med uppgifter om till vilken vårdcentral patienterna hör. Idet därpå följande avsnittet (2,11) i propositionen behandlas frågor omremissförfarandet. Del framhålls all del inte bör föreligga något tvång påremiss för vård hos specialistläkare eller andra läkare än husläkare och alt-om en patient vill söka sig till en specialistläkare på egen hand - husläkar- SoU 1978/79:47 40 systemetinte kommer att sätta något hinder för delta. Det påpekas emellertid att någotfullständigt fritt läkarval inte finns bl, a, på grund av attsjukhusmoltagningar, vårdcentraler och läkarstationer har vissa bestämdabetjänings- eller upptagningsområden. Imotionen 1978/79:2627 (m) framhålls bl. a. att patienterna själva skall ägavälja om de vill ha en fasl kontakt med en läkare vid vårdcentral eller med enspecialist vid sjukhus och att någol remisstvång inte får förekomma. I motionen1978/79:2626 (m) påpekas bl. a. att en stor del av allmänhetens anspråk påsjukvård avser vård hos specialist och alt kontinuiletsbehovel för de verkligtsjuka i hög grad är knutet till den kvalificerade specialistvårdens läkare. 1motionen 1978/79:2628 (c) slutligen begärs del alt skall ge tillkänna bl. a. att något registreringsförfarande som binder medborgarna vid vissläkare vid vårdcentralen för att åstadkomma långsiktig kontinuitet ulan sambandmed viss vårdepisod inle skall genomföras (yrkandet 4). Utskottethar i föregående avsnitt om kontinuitet i kontakterna mellan patienter ochvårdgivare anslutit sig lill propositionens förslag om husläkarsystem. Däravföljer alt utskollel även ansluter sig till tanken att registrering hos vissläkare skall vara möjlig. Utskottet förutsätter att sjukvårdshuvudmännen -intill dess denna registrering blir möjlig - ger möjlighet för patient attregistrera sig vid viss vårdcentral. Denna registrering är enligt utskottetsmening inget hinder för patienten att på egen hand söka vård hosspecialistläkare eller annan läkare än husläkare. Utskottet tillstyrker därmedpropositionen i här angiven del och avstyrker motionerna 1978/79:2626 (m),1978/79:2627 (m) och 1978/79:2628 (c) i här berörda delar. Frågor om privatpraktikervård behandlas i ettsärskilt avsnilt i propositionen (avsnilt 2.15). Som nämnts iden föregåendeöversiktliga redogörelsen för propositionen framhålls del att privatpraktikernaär elt värdefullt komplement till den offentliga vården. Del anförs bl. a. atthos en privatpraktiker patienterna ofta har kunnat få den önskade långsikligakontinuitet som leder till ömsesidig personkännedom och ett personligtförtroendeförhållande. I propositionen påpekas det all med hänsyn lillåldersstrukturen inom privatpraktikerkåren en nyrekrytering är nödvändig om detskall vara möjligt all bibehålla ungefär den numerär som finns , vilketanses lämpligt. Del förordas alt en nyetablering i första hand sker på orterdär behovet av ytteriigare läkare är störst. Som också nämnts i del föregåendeförordas att elt närmare samarbete mellan privatpraktikerna och den offentligavården kommer lill stånd, Utskollelhar inte någol att erinra mot vad som anförs i propositionen omprivatpraktikervård. Utskottet tillstyrker propositionen i denna del. SoU 1978/79:47 41 Itvå motioner tas frågor om etableringsvillkor för privatpiaktiker upp. motionen 1978/79:2627(m)------------------ (= utskottet s. 18) uttalanden Socialutskottetanser alt man bör anlägga samma synsätt på de här aktuella förslagen imotionerna 1978/79:2626 (m) och 1978/79:2627 (m). Det skulle mot bakgrund av föredragandestatsrådets uttalanden om nyrekryteringsbe-hovel till privatläkarkåren varaföljdriktigt om hon loge de initiativ som kan krävas. Utskottet avstyrkersåledes motionerna i här aktuella delar. Åtgärderför alt stimulera utvecklingen och utbyggnaden av primärvården I del föregående har utskottet i avsnittenRiktlinjer för den fortsatta utbyggnaden av primärvården och Frågor omkontinuitet i kontakterna mellan patienter och vårdgivare m. m. behandlatfrågor och vad som bör vara vägledande för utbyggnaden av primärvården.Utskollel behandlar i detta avsnitt frågan om åtgärder för alt stimulerautbyggnaden. Utskottet redovisar inledningsvis huvuddragen i propositions- ochmotionsförslagen, redogör härefter för dessa förslag mera i detalj samt anger avslutningsvissina överväganden. Ipropositionen föreslås att utvecklingen och utbyggnaden av primärvården skallslimulers genom forsknings- och utvecklingsarbete inom primärvården, genomåtgärder för att öka tillgången på läkare och annan personal samt genomekonomiskt slöd till sjukvårdshuvudmännen. De föreslagna åtgärderna behandlas iavsnitten 2.16 Forsknings- och utvecklingsarbete inom primärvården och 2.17Åtgärder för genomförande av ett husläkarsystem. 1motionen 1978/79:2629 (s) begärs etl ålgärdsprogram som skall tillgodose vissai motionen framförda krav avseende samtliga tre ätgärdsområden. Krav på en planför att öka tillgången på läkare och distriktssköterskor och på en jämnareutbyggnad av primärvården framförs i motionen 1978/79:2628 (c). I motionerna1978/79:2627 (m) och 1978/79:2626 (m) las främst frågor om läkarutbildningenupp. I propositionen framhålls bl. a. alt del inomallmänläkarvården finns elt brett fäll för forsknings- och utvecklingsarbete.Ett aktivt forsknings- och utvecklingsarbete är, framhålls det vidare,nödvändigt för all bibehålla och förstärka den kvalitativa rekryteringen lillallmänläkarbanan och kan genom framtagning av ett successivt förbättratvetenskapligt underiag bl. a. bidra till positivare attityder till allmänläkarnaoch deras verksamhei. Föredragande statsrådet anger en rad områden somangelägna för studier och utvecklingsarbete. Delär enligl föredragande statsrådet önskvärt att professurer i primärvård/allmänmedicin inrättas. Högskolemyndigheterna bör därför, sägs det, snarastredovisa en såvitt möjligt samlad bedömning av möjligheterna att successivt SoU 1978/79:47 42 utvecklaprofilen för en tänkt forskningsorganisation inom primärvård/ allmänmedicin. Enrad olika åtgärder, vilka skall syfta lill all öka personalresurserna förprimärvården och förslärka utbildningen för dem som skall verka där,förutskickas m, m. anför sålunda bl. a. alt hon kommer att verka för en ökning avantalet FV-block för allmänläkarvård (dvs. ijänstgöringskom-binationer påunderläkarijänster som leder lill allmänläkarkompetens) inom ramen fördelarbete som bedrivs i sjukvårdsdelegation. Under etlövergångsskede bör viss restriktivitet i fråga om inrättande avspecialistläkartjänster inom den öppna vården enligt statsrådet iakttas.Statsrådet anmäler att hon har för avsikt att föreslå regeringen att uppdra vidareutbildning (NLV) att i samråd med berörda parterutreda frågan om kompletteringsutbildningar som skall göra det möjligt förspecialistläkare all gå över lill allmänläkarverksamhet saml att närmareöverväga frågan om dispensförfarande vad gäller kraven på behörighet tillallmänläkartjänsl. Det förordas all en påbörjad översyn i NLV av läkarnasvidareutbildning ges hög prioritet i vad avser allmänläkarnas utbildning ochdel framhålls därvid att översynen av allmänläkarnas utbildning bör utgå frånden roll som allmänläkaren kan förväntas få i del förordade husläkarsystemet. Närdel gäller distriktssköterskor m, fi, anmäls del att regeringen i annatsammanhang kommer all föreläggas förslag alt uppdra ål universitets- ochhögskoleämbetet och alt mot bakgrund av kontinuitetsutredningensförslag i samråd med sjukvårdshuvudmännen undersöka möjligheter att utökautbildningskapaciteten för distriktssköterskor. Därvid bör även beaktas,framhålls del, dels behovet av kompletterande utbildningsinsatser fördistriktssköterskor och sjuksköterskor vid barnavårdscentraler med hänsyn lillkontinuitelsulredningens förslag till gemensamma arbetsuppgifter för dessapersonalkategorier, dels i vilken utsträckning tillgången på undersköterskorkan påverka distriklssköterskebehovel. förutsätter att ulbildningsmyndigheterna i sitt fortlöpande arbetemed läroplaner m, m, skall beakta angelägenheten av alt primärvården ges etlstörre utrymme i såväl läkares som andra personalkategoriers utbildning. Delförordas slutligen all statsmakterna aktivt stimulerar och underlättar försjukvårdshuvudmännen att bygga upp husläkarsystemet och primärvården i övrigt.Staten bör, anförs det, vara beredd att ställa vissa ekonomiska resurser lillförfogande, vilka främst bör inriktas på generella åtgärder och i första handavse insatser på utbildningssidan. Det framhålls även att forsknings- ochutvecklingsverksamhet bör slimuleras. Försöksverksamhet med olikaorganisatoriska lösningar för att förbättra kontinuiteten mellansjukvårdspersonal och patienter framhålls som angelägen. Den närmareutformningen och omfattningen av åtgärderna bör, anförs det SoU 1978/79:47 43 slutligen,bli föremål för överläggningar mellan staten och sjukvårdshuvudmännen efterdet att tagit ställning lill förslaget om ett husläkarsystem, 1motionen 1978/79:2629 (s) (- utskottet s, 19-22) antalet Motbakgrund av det anförda anser utskottet det uppenbart att det är nödvändigt medkraftfulla insatser för att förslärka utvecklingen och utbyggnaden avprimärvården för alt därigenom bl, a, skapa förutsättningar för en fortsattuppbyggnad av etl husläkarsystem. Som ovan angivits har föredragande statsrådetanmält en rad åtgärder i detta syfte. Flera av de åtgärder som aviseras ipropositionen sammanfaller med krav som framförs i motionerna. Såledeshar statsrådet aviserat åtgärder för alt öka tillgången på allmänläkare ochdistriktssköterskor, vilkel krävs i motionerna 1978/79:2629 (s) ochl978/79:2628(c)yrkandel 2, Också del i motionen l978/79:2629(s)framförda kravetpå förstärkning av den högskoleanknuina forskningen inom områdenaallmänmedicin/primärvård är tillgodosett genom åtgärder som aviseras ipropositionen. Motionerna 1978/79:2629 (s) och 1978/79:2628 (c) utmynnar båda ilikartade krav på alt regeringen för skall redovisa ettålgärdsprogram eller plan för utbyggnad av primärvården. Då kraven i belydandeutsträckning synes bygga på elt förbigående i motionerna av de åtgärderregeringen faktiskt har aviserat och då utskottet förutsätter all regeringenliksom i föreliggande proposition också framledes för kommer attredovisa planerade konkreta åtgärder i syfte att bygga ul primärvården finnerutskollel det inle nu motiverat all av regeringen begära sådantåtgärdsprogram/plan. Utskottet avstyrker alltså bifall lill motionen1978/79:2628 (c) yrkandena 2 och 3 saml motionen 1978/79:2629 (s), 1motionerna 1978/79:2627 (m) och 1978/79:2626 (m) riktas kritik mot regeringensaviserade åtgärder för utökning av antalet FV-block inom allmänläkarvård.Eftersom en utökning av antalet FV-block för allmänläkarvård arenförutsättning fören utbyggnad av primärvården bl, a, i form av elthusläkarsystem avstyrker utskottet bifall lill motionerna i här aktuella delar. Utskottet tillstyrker bifall till propositionenäven i de delar som inte särskilt berörts i det föregående, dels all utskottets hemställan under momenten 3, 6,8, 9 och 11 bort ha följande lydelse: 3, att riksdagengodkänner de i propositionen angivna riktlinjerna för den fortsattautbyggnaden av primärvården, 6, alt med avslag på motionen1978/79:2628 yrkandet 1 godkänner de i propositionen angivna riktlinjerna förbättre kontinuitet i primärvården m, m,. SoU 1978/79:47 44 8. att med avslag på motionen 1978/79:2626delvis, motionen 1978/79:2627 delvis och motionen 1978/79:2628 yrkandet 4godkänner de i propositionen angivna riktlinjerna för läkarval m. m., 9. att godkänner de i propositionen angivnariktlinjerna för privatpraktikervård, 11. alt med avslag på motionen1978/79:2626 delvis, motionen 1978/79:2627 delvis, motionen 1978/79:2628 yrkandena2 och 3 och motionen 1978/79:2629 godkänner de i propositionen angivnariktlinjerna föratt stimulera utvecklingen och utbyggnaden av primärvården. dels ock - i enlighet med innehållet i förstadels-satsen i denna reservation (s. 31-43)-alt motiveringen till utskottetshemställan under samtliga övriga moment (1, 2, 4, 5, 7 och 10) bort vara densom intagits i reservationen. SoU 1978/79:47 45 Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... 1 Utvecklingen av den öppnavården utanför sjukhus m. m 4 Vidtagnaförslärkningsåtgärder m. m...................... ...... 4 Planeringen för 1980-talelm. m............................ ...... 6 Socialstyrelsensprincipprogram för hälso- och sjukvården inför Underlag för lokaltutvecklingsarbete beträffande primärvården Förslag lill underlag för planeringen av vissa vårdsektorer Utredning om nylagsliftning för hälso- och sjukvården 10 Översiktlig redovisning avfrågor som las upp i propositionen och motionerna mm.................................................. .... 10 skyldighet altbehandla proposiiionsförslagen m, m, , 12 Riktlinjer för denfortsatta utbyggnaden av primärvården 13 Frågorom kontinuitet ikontakterna mellan patienteroch vårdgivare m, m............................................................... 15 Lagsliftning om lagarbeteinom sjukvården.............. .... 17 Läkarval m, m................................................... 17 Privatpraktikervård m, m..................................... .... 17 Åtgärder för alt stimulera utvecklingen och utbyggnaden av primärvården..................................................... .... 19 Utskottets hemställan......................................... .... 22 Betr, mom, 4,5,6,8,10 och11 i hemställan och betr, motiveringarna till mom, 1, 2, 3, 7 och 9i hemställan av m-ledamöterna 24 Betr. mom, 3,6, 8, 9 och11 i hemställan och betr, motiveringarna lill mom, 1, 2, 4, 5, 7och 10 i hemställan av fp-ledamöierna .