bet · G201KU2 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av motioner rörande de politiskt förtroendevaldas arbetsvillkor m. m. 1 motionen 1977/78:503 av m. fl. (fp)hemställs att hos regeringen begär en utredning om hur det politiskalivet bättre skall kunna anpassas till barn och familjeliv, bl. a. attalla människor ges rätt till ledighet for politiska förtroendeupp drag, b. allersättning för föriorad arbetsförtjänst skall utgå för politiska förtroendeuppdrag, c. attkommunerna medverkar till all lösa småbarnsföräldrarnas barnvakts- problem i samband med kommunala uppdrag. Imotionen 1977/78:905 av () hemställs 1. all hos regeringenbegär en kartläggning av mång.syssleriets omfattning och verkningar, 2. att uttalar sig fören offentlig redovisning av de uppdrag som innehas av förtroendevalda i kommunfullmäktige,landsting och riksdag. I motionen 1977/78:906 av Per m. fl. (fp)hemställs att hos regeringen måtte anhålla om en offentlig utredning- under medverkan av de politiska partierna, de fackliga huvudorganisationernasamt kommun-och landslingsförbunden - med syfte att överväga dehellidsengagerade förtroendemännens och de politiska tjänstemännensanställningsförhållanden. I motionen 1977/78:1328 av Per ()hemställs att beslutar ge regeringen till känna vad som anförts ombehovet av åtgärder mol övre åldersgränser för samhällsuppdrag m. m. Deförtroendevaldas arbetsvillkor, rätt till ledighet och ersättning för förloradarbetsinkomst m. m. I motionen 1977/78:503 anförs att de förtroendevaldatvingas alt i stor utsträckning arbeta och vilket leder tillatt de står utanför många av vardagslivets sysslor. Problemet har blivit störrepå senare år eftersom de politiska uppdragen p. g. a. all samhället blivit mersvårgenomträngligt tar alltmer tid. kräver medborgarna i ökadutsträckning att 1 1978/79. KU 1978/79:2 2 deförtroendevalda deltar i möten, offentliga sammankomster o. s. v. Enligtmotionen är det oftast en omöjlighet för t. ex. småbarnsföräldrar att orka medett sådant av arbete och sammanträden fyllt liv som dagens förtroendevaldatvingas att leva. Motionärernaföreslår alt politiska förtroendeuppdrag i så stor utsträckning som möjligt börutövas /arbetstid. Vidare bör alla människor ges en rätt lill ledighetfrån arbetet för politiska uppdrag förenad med ersättning för förioradarbetsinkomst. En utredning bör tillsättas för att speciellt föreslå reformersom gör det möjligt också för människor med besväriiga arbetstider att kommamed i det politiska arbetet. Vidare bör kommunerna förbättra hjälpen medbarnpassning till de förtroendevalda i samband med kommunala sammanträden. Nuvarandebestämmelser m. m. Lagstadgad rätt till ledighet finns föruppdrag som riksdagsledamot, kommunfullmäktige och landstingsledamot. Räitenlill ledighet för att fullgöra riksdagsuppdrag garanteras genom 4 kap 6 §regeringsformen. Enligt denna bestämmelse får riksdagsledamot fullgörauppdraget som ledamot utan hinder av tjänsleuppgifl eller annan sådanförpliktelse som åligger honom. I kommunallagen stadgas rätt för ledamot ochsuppleant i fullmäktige till den ledighet från anställning som behövs föruppdraget i 2 kap 5 §. Motsvarande bestämmelser för ledamöter och suppleanter istyrelsen finns i 3 kap 4 §. Rättentill ledighet för kommunala uppdrag avser anställning och inte även annan sådanförpliktelse som åligger honom. Rätten är sålunda något mer inskränkt än vadgäller uppdraget som riksdagsledamot. Detta motiverades i propositionen1975/76:187 med alt personkretsen är myckel större när det gäller kommunalaförtroendeuppdrag och alt det är svårt all tillämpa samma regler som förriksdagens del. Vid 1977/78årsriksmöte togs frågan om rätt lill ledighet frånvärnpliktstjänstgöring för kommunala uppdrag upp i motionen 1977/78:538 (s).Rätlen till ledighet för värnpliktiga regleras i tjänstereglemente förkrigsmakten (TjRF). Enligt detta har de värnpliktiga rätt till ledighet föruppdrag som riksdags- eller landstingsman, revisor eller dessfullmäktige i eller eller ledamot av kyrkomöteeller av jury i tryckfrihetsmål. För övriga offentliga uppdrag, t. ex.kommunala, finns ingen ovillkorlig rätt till ledighet. Sådana ledigheter fårdärför bedömas från fall till fall efter omständigheterna. Isitt belänkande med anledning av bl. a. motionen 1977/78:538 anfördeförsvarsutskottet (FöU 1977/78:16) alt en avvägning mellan motstridigaintressen måste göras vid utformningen av regler för tjänstledighet undervärnpliktstjänstgöringen. Uppdrag som kommunfullmäktig bör dock enligtutskottet anses vara lika angeläget som landstingsmannauppdrag. Utskottetframhöll att tjänstereglementet f. n. är föremål för en total översyn som KU 1978/79:2 3 beräknasvara avslutad underår 1978. Det pågående utredningsarbetet avser bl. a. reglerför tjänstledighet under värnpliktsuibildning p. g. a. förtroendeuppdrag avdetta slag. Utredningarangående de förtroendevaldas arbetsvillkor Frågan om de förtroendevaldas arbetsvillkor harunder senare år aktualiserats i olika sammanhang. Utredningen angående enallmän översyn av arbetsformer genomförde enenkätundersökning där riksdagsledamöterna lämnade uppgifter rörande sinaarbetsuppgifter och tidsåtgången för olika aktiviteter. Undersökningsresultatenredovisades i utredningens betänkande "Riksdagsarbetets planering"(Förs. 1975/76:15). En motsvarande enkätundersökning genomfördes under hösten1977. Resultaten från denna har ännu ej publicerats. Utredningenom den kommunala demokratin genomförde en mer omfattande studieav de förtroendevaldas arbetssituation i kommuner och landsting. 1 ettdelbetänkande "Förtroendevalda och partier i kommuner och landsting"(SOU 1975:18) redovisade utredningen resultaten från studien. 1 utredningenshuvudbetänkande "demokrati" (SOU 1975:41) lämnar utredningenexempel på ett stort antal åtgärder som kommunerna kan vidta för att stärka deförtroendevaldas ställning i del kommunala arbetet. Slutligenbör nämnas alt kommunaldemokraiiska kommittén (Kn 1977:07) i enlighet med sinadirektiv utarbetat ett förslag till forskningsprogram rörande utvärdering avkommunindelningsreformen. En av huvudfrågeställningarna i forskningsprogrammettar sikte på frågan om de förtroendevaldas roll och arbetssituation ikommunerna. Utredningens forskningsprogram, som redo-visals i delbetänkandet"Utvärdering av kommunindelningsreformen. Förslag tillforskningsprogram" (Ds Kn 1978:5) överlämnades till kommunministern ijuli 1978. Frågan om programmets genomförande bereds f. n. inomkommundepartemeniet. Ersättningför politiska förtroendeuppdrag, anställningsvillkor för politiska tjänstemänm. Frågan om ersättning för politiskaförtroendeuppdrag las, som framgått, upp i motionen 1977/78:503 i vilkenföreslås all ersättning för förlorad arbetsförtjänst skall utgå för politiskaförtroendeuppdrag. Imotionen 1977/78:906 anförs alt antalet professionella politiker ökat under1970-talet. Till kategorin professionella politiker hänförs i motionenmerparten av alla statsråd, statssekreterare, informationssekreterare i departementen,tjänstemän i statsrådsberedningen och samordningskanslierna, 1* 1978/79. KU 1978/79:2 4 riksdagsmän,tjänstemän vid partiernas riksdagskanslier, landstingsråd, kommunalråd, oppositionsråd,landstingsråds- och kommunalrådssekreterare samt ytteriigare några grupper medlikartade befattningar. Sammanlagt torde det enligt motionen röra sig om minstlusen personer. Imotionen anförs att anställningstryggheten, arvodesförhållanden och andraanställningsförhållanden för denna grupp av personer är oenhetlig. Vissagrupper har anställningsvillkor som enligt motionärerna visat sig vara alltförgenerösa som andra grupper t. ex. politiska sekreterare saknatgarantier och även i rättsligt hänseende ofta haft oklara anställningsförhållanden.Motionärerna anser att del är motiverat att göra en samlad översyn av deprofessionella politikernas anställningsvillkor. En sådan utredning bör ske istatlig regi. Nuvarandebestämmelser m. m. I motionerna berörs arvoden, pensions- ochanställningsvillkor för vitt skilda personkategorier som riksdagsledamöter,kommunala och landstingskommunala förtroendemän, statssekreterare,informationssekreterare och politiska tjänstemän i kommuner och landsting(kommunalråds- och landstingsrådssekreterare). EnligtRO 9 kap 6 § skall riksdagsledamot av statsmedel åtnjuta arvode för sittuppdrag. Bestämmelser härom, om andra ekonomiska förmåner i anledning avuppdraget och om g.ottgörelse till riksdagsledamot skall enligt RO meddelas ilag. Sådana bestämmelser har meddelats i Ersätiningssladgan (1971:1197 ändradRFS 1977:5) för ledamöter. I denna regleras ledamöternas arvoden,traktamenten, kostnadsersättning och pensionsförmåner. Statsråd,statssekreterare och informationssekreterare arvoderas enligt bestämmelser ilag om offentlig anställning samt kollektivavtal mellan staten/arbetsgivarenoch de statsanställdas fackliga organisationer. Rättentill ekonomisk ersättning för kommunala förtroendeupprag regleras i 2 kap 29 §KL. I detta lagrum stadgas att fullmäktige får besluta all till ledamot ochsuppleant i fullmäktige eller beredning skall i skälig omfattning utgåersättning för resekostnader och andra utgifter som föranledes av uppdragetsamt arvode, pension och andra ekonomiska förmåner. Rätlen till ersättning förutgifter som är föranledda av uppdraget vidgades i samband medkommunallagsreformen 1977. I propositionen 1975/76:187 och ikonstilulionsutskottets belänkande (KU 1976/77:25) framhölls särskilt attkoiTimunerna därmed erhållit möjlighet alt lämna ersättning förbarntillsyns-kostnader och lill de särskilda kosi.nader som handikappadeåsamkas p. g. a. uppdraget. Arvode,pension och andra ekonomiska förmåner får inte överstiga vad som bedöms somskäligt. 1 regel skall alltså arvode utgå med lika belopp för samma uppdrag. Endifferentiering måste grunda sig på objektiva skäl, d. v. s. KU 1978/79:2 5 omfattningenav uppdragen och det arbete som är förenat med dem. Ersättning kan således inteutgå i förhållande till den inkomst från annan verksamhet som denförtroendevalde går miste om p. g. a. uppdraget. Ipropositionen 1975/76:187 anförde föredraganden (s. 232) alt en enhetligbedömning av arvodets storlek blev svår om hänsyn skulle fä tas lill förioradarbetsförtjänst. Svårigheter skulle uppstå t. ex. att beräkna den förloradearbetsförtjänsten för yrkesgrupper som egna företagare och fria yrkesutövare.Enligt föredraganden skulle svårigheter också kunna uppstå från administrativsynpunkt. Föredraganden underströk betydelsen av att ersättningensätts på en sådan nivå att ingen skall vara förhindrad alt åta sig kommunalaförtroendeuppdrag av ekonomiska skäl. Konstilulionsulskottet anslöt sig i sittbetänkande (KU 1976/77:25) till dessa synpunkter och anförde vidare all del vidbedömningen av arvodens storlek är nödvändigt att ta i beaktande de särskildasvårigheter som l. ex. kvällssammanträden skapar för personer med kvälls- ellerskiftarbete. Sedanår 1971 redovisar kommunförbundet en gång under varje mandatperiod ensammanställning av antalet förtroendevalda och deras arvoden m. m. Av dennaredovisning framgår antalet hellidsengagerade förtroendemän, deras arvodensamt deras uppdrag i kommunen, arvoden och andra ersättningar lill övrigaförtroendemän, parti-, köns- och åldersfördelning i kommunfullmäktige och ikommunala nämnder. En redovisning av förhållandena i detta avseende kommer att publiceras . I motionen 1977/78:905 anförs att tunga politiskaförtroendeuppdrag ofta för med sig en hel mängd "följduppdrag" vilketleder till en svår arbetssituation. En majoritet av de kommunaltförtroendevalda känner slitningar mellan samhällsuppdrag/partiarbete ochfamilj/fritid. Stora grupper med problem i sin vardag har särskilt svårt attsjälva kunna engagera sig för förbättringar på politisk väg. Enligt motionärenär en minskning av det s. k. mångsyssleriet elt sätt alt motverka dessasvårigheter. Därför bör en kartläggning göras av mångsyssleriets omfattning ochverkningar i svensk politik. Några centrala frågor att undersöka är: Hurfördelar politiska förtroendemän sin tid mellan olika uppdrag i kommun,landsting och riksdag, parti, organisationer i övrigt och andra engagemang? Hurmyckel hinner politiker följa med i den aktuella facklitteraturen och idebatten om de frågor de själva skall vara med och besluta om? Vad gör partierna för attfördela uppdragen på fler personer? Vilka slag avuppdragskoncentralion har ett positivt värde från samord- KU 1978/79:2 6 ningssynpunktoch för ömsesidiga impulser? Hurmycket tid har förtroendemännen för all hålla kontakt med de väljare som deföreträder? Går utvecklingen mol mereller mindre av mångsyssleri? Hurupplever förtroendemännen sina möjligheter alt förena det nuvarande sättet allarbeta med normala mänskliga relationer, bl. a. familjeliv? Vilketutrymme lår politiker för att förbereda sammanträden och aktivt påverkabesluten utifrån ett tillräckligt kunskapsunderlag? Enligtmotionären skulle en offentlig redovisning göra det lättare för väljare ochpartimedlemmar alt bedöma om deras förtroendevalda är mångsysslare. Det skulleockså vara värdefullt för all snabbi få en bild av politikers olikalojaliteter. Motioner syftande till en kartläggning avmångsyssleriet i politiken har behandlats av , 1976och 1977 åriigen. Vid samtliga tillfällen har (1970:allmänna beredningsutskottet) avstyrkt motionen. Reservation har avgivits avutskottets folkpar-lisliska ledamöter. har i samtliga fall följtutskottets förslag till ställningstagande. Vid1977/togs frågan upp av konstilutionsutskotlel med anledning avmotionen 1976/77:997 av () och (). Utskottetanförde därvid bl. (KU 1977/78:5): Med anledning av en motion med samma syfte som denförevarande uttalade utskottet i sill av godkändabetänkande (KU 1975/76:40) bl. a. alt de frågor rörande de förtroendevaldasarbetsvillkor som aktualiserades i motionen var av centralt intresse i enrepresentativ demokrati. Utskottet hänvisade till alt dessa frågoruppmärksammades i del statsvetenskapliga forskningsarbetet och inom olika,aktuella utredningar såsom utredningen om den kommunala demokratin, utredningenom en allmän översyn av arbetsformer och kommittén förlångsiktsmoti-verad forskning. Utskottet underströk vidare att frågan omuppdragsfördelningen mellan de förtroendevalda borde ses som en praktiskavvägningsfråga där värdet av fackkunskaper, mångsidig erfarenhet ochsamordning av politiken fick ställas mol risken för en alltför stor splittringi den enskilde politikerns arbetsuppgifter samt behovet alt engagera en så stordel som möjligt av medborgarna i samhällsarbetet. Del ankom enligl utskoliel påde politiska partierna utan någon som helst statlig inblandning att i sambandmed nomineringarna och eljest göra de bedömningar som erfordras i sammanhanget. Utskottethar inte funnit anledning att frångå denna ståndpunkt och avstyrker därförmotionen. 1 en reservation av en ledamot (fp) hemställdes allriksdagen skulle bifalla motionen och att ulskotlels yttrande bort ha följandelydelse: Imotionen 1976/77:997 tas upp en rad frågor med anknytning till de KU 1978/79:2 7 1 motionen begärs att en kartläggning skallgöras av mångsyssleriets omfattning och verkningar i svensk politik. Utskottetdelar motionärernas uppfattning alt mångsyssleriet i politiken måste begränsas.Därigenom får vi fler och bättre politiker. Politiker med tid alt sälta sig ini de alltmer komplicerade samhällsfrågorna. Politiker med en reell möjlighetatt hålla kontakt med olika väljargrupper. Politiker med lid över för entillvaro även utanför sammanträdesrummen. Det är viktigt för demokratin altinte samhällsfrågorna överlämnas till en isolerad maktelit av mångsysslandeyrkespolitiker. Allbekämpa det överdrivna mångsyssleriet är i första hand en uppgift för depolitiska partierna. Det är partierna sotn vid nomineringarna har alt se tillall de olika förtroendeuppdragen sprids bland så många människor som möjligt.En samlad kartläggning av del slag som begärs i motionen kan enligl utskottelsmening bidra till en ökad medvetenhet både inom partierna och i den allmännadebatten om detla centrala demokratiska problem. De olika pågåendestatsvetenskapliga forskningsprojekt som syftar till all belysa politikensvillkor skulle därigenom kunna kompletteras och sammanfattas på ett värdefulltsätt. Det är därför viktigt att denna karlläggning kommer till stånd och att decentrala frågor som tas upp i motionen därvid blir ordentligt belysta. beslöt ienlighet med utskottets förslag. Pågåendeutredningar m. in. I sitt betänkande vid 1977/(KU1977/78:5) redogjorde för vissa pågående och avslutadeundersökningar med anknytning lill den aktuella frågeställningen. Förutom deundersökningar som redovisas i detla betänkande till vilket hänvisas kan nämnasatt det tidigare nämnda forskningsprogrammet som lagts fram av kommunaldemokraiiskakommittén om det genomförs kommer att belysa frågeställningar med anknytningtill motionens syfte. Redovisningarav de kommunalt förtroendevaldas olika kommunala uppdrag publicerasregelmässigt i kommunernas och landstingskommunernas matriklar. Någon samladoffentlig redovisning av det slag som åsyftas i motionen av deförtroendeuppdrag som innehas av förtroendevalda i kommunfullmäktige, landstingoch riksdag finns emellertid inte. I motionen 1977/78:1328 anförs att det ipraktiken är nästan omöjligt för den som är att fullgöra ettpolitiskt uppdrag. Det innebär att bortåt 1 miljon medborgare i viss utsträckningsaknar frihet att välja generationskamrater till förtroendeuppdrag. Det måsteenligt motionären ses som en fråga om jämställdhet och likaberättigande att t.ex. för politiska förtroendeuppdrag genomdriva principen om rätt man/kvinna pårätt plats KU 1978/79:2 8 oberoendeav biologisk ålder. Reigeringen bör därför dels föranstalta om en översyn avoch avskaffande av beslående formella åldersgränser inom offentlig förvaltning,dels ta initiativ till åtgärder mot sådana åldersgränser inom organisationeroch privat näringsliv. I föreliggande motioner - 1977/78:503, 905, 906 och1328 tas upp olika frågor med anknytning till de förtroendevaldasarbetssituation och arbetsvillkor i den svenska folkstyrelsen. 1motionen 503 hemställs att hos regeringen skall begära en utredningom hur det politiska livet bättre skall kunna anpassas till barn ochfamiljeliv. Som exempel på länkbara åtgärder nämns i motionen alt allamänniskor bör ges rätt till ledighet för politiska förtroendeuppdrag, attersättning för förlorad arbetsförtjänst skall utgå för politiska förtroendeuppdragsamt all kommunerna bör medverka lill att lösa småbarnsföräldrarsbarnvaktsproblem i samband med kommunala uppdrag. Fråganom ersättning för fö:rtroendeuppdrag på olika nivåer och föranställningsvillkoren för s. k. politiska tjänstemän las också upp i motionen906 i vilken begärs en offentlig utredning med syfte att överväga dessaförhållanden. Utredningen bör enligt motionärerna genomföras under medverkan avde politiska partierna, de fackliga huvudorganisationerna samt kommun- ochlandslingsförbunden. Imotionen 905 las upp frågan om uppdragskoncentralionen. Motionären begärenkartläggning av det s. k. mångsyssleriets omfattning och verkningar samt attriksdagen uttalar sig för en offentlig redovisning av de uppdrag som innehas avförtroendevalda i kornmunfullmäktige, landsting och riksdag. 1motionen 1328 anförs att de övre åldersgränser som tillämpas i olika sammanhangför nominering till förtroendeuppdrag och för offentliga uppdrag bör avskaffas.Enligt motionären är det ett jämlikhetskrav att även äldre människor ges enrätt att medverka i samhällsarbetet. Motionären hemställer att detta gesregeringen till känna. Utskottetdelar den uppfattning som kommer lill uttryck i motionerna alt deförtroendevaldas roll och arbetssituation måste tillmätas stor betydelse i ettrepresentativt politiskt system av det slag som tillämpas i vårt land såväl påriksnivå som i kommuner och landsting. Dessa frågor har också varit föremål förundersökningar och överväganden i olika sammanhang . Som exempelkan nämnas de enkätundersökningar som arbetsformsutredninggenomfört . Av dessa framgår riksdagsledamöternasarbetssituation och uppdragsbild. Resultaten års enkät presenteradesi betänkandet "Riksdagsarbetets planering" (Förs. 1975/ 76:15) ivilket också vissa därefter genomförda förändringar i riksdagsarbetetföreslogs. På nivå är del främst utredningen om den kommunalademokratin som uppmärksammat de förtroendevaldas arbetsvillkor. KU 1978/79:2 9 kandet"Förtroendevalda och partier i kommuner och landsting" (SOU 1975:18)redovisade utredningen en omfattande enkätundersökning med förtroendevalda. Ibetänkandet "Kommunaldemokrati" (SOU 1975:41) föreslog utredningenen mängd åtgärder som kommunerna kan vidta för att underlätta arbetet ifullmäktige och nämnder. 1 det forskningsprogram rörande indelningsreformensverkningar som den nya kommunaldemokratiska kommittén lagt fram i betänkandet"Utvärdering av kommunindelningsreformen" (Dskn 1978:5) kommer dessaundersökningar att följas upp och vidareutvecklas. Omsorgenom de förtroendevaldas arbetsförutsättningar och medborgarin-flytandet i detkommunala arbetet präglade också kommunallags-reform. 1 den nyakommunallagen har kommunerna fått större möjligheter än tidigare att anpassasitt arbete till de lokala förutsättningarna och att på olika sätt underiättaför medborgarna och de förtroendevalda att göra en aktiv insats. 1 samband medkommunallagsreformen förbättrades möjligheterna att erhålla ledighet för attfullgöra kommunala förtroendeuppdrag. Inom ramen för den översyn som pågår avijänstereglementet för krigsmakten övervägs ytteriigare förbättringar i dettaavseende. Kommunerna har enligt den nya kommunallagen också fått vidgademöjligheter att lämna ersättning för de kostnader t. ex. för barnpassning somförtroendevalda åsamkas p. g. a. förtroendeuppdraget. 1 samband därmedövervägdes också möjligheten att, som föreslås i motionen 503, beräkna arvodetefter den föriorade arbetsförtjänsten. Föredraganden anförde emellertid ipropositionen att en sådan förändring av reglerna aktualiserade praktiskaproblem och administrativa svårigheter i alltför stor utsträckning. Som exempelnämndes svårigheterna att beräkna den arbetsförtjänst som egna företagare ochfria yrkesutövare går miste om på grund av det kommunalpolitiska arbetet.Riksdagen anslöt sig till denna uppfattning och uttalade i enlighet medpropositionens förslag att arvodena i stället bör fastställas med beaktande avvikten att ingen av ekonomiska skäl skall vara tvingad att avstå från att åtasig ett förtroendeuppdrag. pekade härvid särskilt på de svårighetersom sammanträden på kvällstid skapar för personer med skiftarbete. Beträffandede arvodes- och anställningsvillkor som tas upp i motionen 906 kan nämnas attkommunerna och landstingen för sin del själva beslutar om dessa. De har därvidtill sin hjälp centrala rekommendationer från kommun-och landstingsförbunden.Enligt vad utskottet erfarit är dessa, speciellt pensionsbestämmelserna, f. n.föremål för en översyn som genomförs i samarbete mellan de två förbunden. Delkan förutsättas att de problem som aktualiseras i motionen vad gällerpensionsförmånerna kommer all uppmärksammas i detla arbete. En översikt överolika arvodes- och pensionsförmåner i kommunerna publiceras engång varje mandatperiod genom kommunförbundets försorg. För innevarande mandatperiodär en rapport planerad . I motionen tas också uppanställningsvillkoren för vissa kategorier av tjänstemän med arbetsuppgifter KU 1978/79:2 10 avförtroendekaraktär t. ex. statssekreterarna och informationssekreierarna idepartementen. Här vill utskottet peka på den överenskommelse som träffadesmellan partierna i samband med regeringsskiftet . Ävende frågor som tas upp i motionerna 905 och 1328 anknyter lill deförtroendevaldas roll i politiken och till olika gruppers möjligheter att deltai det politiska arbetet. Frågorna kring uppdragskoncentration och olikaåldersgränser i samband med nomineringar berör emellertid enligt utskottetsmening i första hand de politiska partiernas interna överväganden.