bet · G201TU9 · 1978-12-31 00:00:00 — betänkande 1978/79:9 medanledning av propositionen 1978/79:35 om ekonomiskt stöd till vissarederiföretag jämte motioner 1 propositionen 1978/79:35 har regeringen() föreslagit alt 1. tillBidrag till på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /79 under sjätte huvudtiteln anvisa ett anslag av , 2. till Lån till RederiAB på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /79 under fondenför låneunderstöd anvisa ett investeringsanslag av , 3. bemyndiga fullmäktige i riksgäldskontoretall ikläda staten garanti för lån på . som att ta upp för omläggning av tidigare lämnade slalsgaranierade lån, 4. till Lån till påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /79 under fonden förlåneunderstöd anvisa ett investeringsanslag av . Ärendet bör enligtpropositionen behandlas under innevarande år. I motionen 1978/79:156 av och (båda vpk) yrkas 1. alt beslutar avslåpropositionen 1978/79:35, 2. alt hemställer hosregeringen om att åtgärder vidtas för att upprätta nytt avtal med och där som villkor för län uppställes bevaradsysselsättningsnivå inom resp. rederi. I motionen 1978/79:157 av m. fl. (s)hemställs att beslutar 1. att ge regeringen till kännavad som i motionen anförts om en sjöfarlspolitisk proposition, 2. alt begära att regeringenkräver att berörda rederier redovisar en strukturplan för sin verksamhet, 3. alt avslå regeringens förslagom Bidrag till och Lån till påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /79 och att i ställettill Lån till på tilläggsbudget 1 till statsbudgeten /79 under fonden för låneunderstöd anvisa ett invesleringsanslagav , 1 1978/79. 4. att de föreslagna lånen tillBroströms och skall ges i form av konvertiblaskuldebrev, 5. att ge regeringen till kännavad som anförts om styrelserepresentation och revisorer i . beslutade (prop. 1976/77:146,/77:26, rskr 1976/77:344) om vissa åtgärder till stöd åt rederinäringen.Åtgärderna omfattade bl. a. införande av ett likvidiletsstöd i form av statligakreditgarantier på 500 milj. kr., som kunde beviljas till ,och en till samma lidpunkt begränsad lag om tillsiånd till överiåtelse avfartyg. Syftet med stödet skulle i första hand vara att ge rederierna möjlighetatt undvika av likviditetsskäl framtvingade omfattande försäljningar av modernttonnage till underpris. Inomden angivna ramen för de statliga garantierna om 500 milj. kr. beräknades ca 50milj. för den mindre sjöfartens behov. Vidsin prövning av inkomna kreditansökningar fann fullmäktige i riksgäldskontoreldet rimligt att ställa krav på amorteringsanstånd från rederiernas kreditgivareföratt i första hand denna väg hålla uppe rederiernas likviditet. Sådanaanstånd beviljades också. Till betydande del rörde det sig om lån för fartygsom byggts vid svenskt varv med statlig kreditgaranti. Svenskaskeppshypotekskassan och Skeppsfartens sekundäriånekassa fick också efterriksdagens beslut (prop. 1977/78:101, NU 1977/78:38, rskr 1977/78:160)möjlighet att lämna amorteringsanstånd. Medhänsyn till osäkerheten i bedömningen av utvecklingen inom sjöfarten föreslogsi prop. 1977/78:166 alt resterande del av kreditgarantierna fickförasinyräkning. godtog förslaget (/78:25, rskr 1977/ 78:334). Den perden ej utnyttjade delen av garantiramen uppges nu vara 235 milj.kr., varav 28 milj. kr. faller på den för den mindre skeppsfarten beräknadesumman. lämnade kreditgarantier tillsammans medamorteringsanstånden har enligt den nu förevarande propositionen förbättratrederiernas ekonomiska handlingsutrymme. Det i och för sig betydande stöd somde sålunda erhållit har dock vid nya bedömningar av marknadsutsikter m. m.visat sig inte vara tillräckligt. Mot bakgrund bl. a. härav tillkallades islutet av juni en särskild . Dess uppdrag var attskyndsamt ange åtgärder för att bibehålla livskraftiga och för landetviktiga delar av svensk rederiverksamhet. Kommissionen lade fram sin rapport islutet av september. Kommissionenhänvisar i sin rapport till den snabba minskning som f. n. sker av det svenskamasslasttonnaget. Det ekonomiska läge som rederierna kommiti och framtidsutsikterna under svensk flagg för det tonnage som dethuvudsakligen rör sig om gör enligt kommissionens mening att denna utvecklingfår godtas. Några åtgärder från statens sida med enbart syftet att slå vakt ommasslasttonnaget anser sig kommissionen inte kunna tillstyrka. Engagemangeninom masslastfarten harenligt kommissionen hårt belastat två störstarederiföretag, och . är Sverigesstörsta linjerederi med tyngdpunkt på Oärrlinjefarten. Inom denna fullföljerföretaget f n. ett omfattande rationaliseringsprogram främst genom omläggningav medelhavstrafiken till roll on/roll off-hantering. FörSaléns del är i första hand företagets kyltransporter av intresse. Med egna ochinhyrda fartyg är Saléns den internationellt sett största kyloperatö-ren.Kommissionen anser att tillsammans med en fortsatt svenskbaserad kyloperationär det värt att slå vakt också om vissa delar av Saléns masslastflotta. Sammanfattningsvisuttalar kommissionen att såväl som Saléns representerar en betydandedel av den framtidsinriktade svenska rederinäringen. Skulle företagen tvingastill en långtgående avveckling av rederiverksamheten minskar basen väsentligtför en svensk rederinäring och därmed förutsättningarna att upprätthålla dennaoch utnyttja de möjligheter sorn sjöfarten kommer att erbjuda inombåde nuvarande och nya områden. Sysselsättningsminskningen för både ombord- ochlandanställda blir betydande. Iövrigt torde få hänvisas till rapporten, vilken såsom bilaga fogats tillpropositionen. 1 tillkallades som förut nämntsen särskild med uppdrag att skyndsamt ange åtgärder för attbibehålla livskraftiga och för landet viktiga delar av svenskrederiverksamhet. Av den rapport kommissionen avgett framgår bl. a. attengagemangen inom masslastfarten hårt har belastat två störstarederiföretag, och . Båda företagenrepresenterar enligt kommissionen en betydande del av den framtidsinriktadesvenska rederinäringen. Skulle företagen tvingas till en långtgående avvecklingav rederiverksamheten minskar basen väsentligt för en svensk rederinäring ochdärmed förutsättningarna att upprätthålla denna och utnyttja de möjligheter somsjöfarten kommer att erbjuda inom både nuvarande och nya områden.Vidare blir sysselsättningsminskningen för både ombord- och landanställdabetydande. Kommissionenhar med den verkställande ledningen för de båda företagen diskuterat deåtgärder som krävs för att behålla för landet centrala delar av 1* 1978/79. Deav kommissionen som följd härav framlagda förslagen innebär i fråga omBroströms att staten för tidigare fartygslån om sammanlagt ca 455 milj. kr.övertar betalningsansvaret för 250 milj. kr. utgår varkenranta eller amortering. Därefter är statens fordran räntebärande. Vadgäller de resterande lånen om ca 205 milj. kr. skall staten medverka tillamorteringsanstånd . Därefter återupptas amorteringarnaefter en med framskjuten plan. Staten skall vidare medverka tillsammanläggning av två redan statsgaranterade lån om sammanlagt 250 milj. kr.och med sådana villkor att det nya lånet kan löpa utan amortering underavtalsperioden och därefter avbetalas under i form av ett annuitetslån.Slutligen skall utgå ett kontantstöd i form av ett engångsbelopp av 80 milj.kr. Stödettill Saléns är inriktat på att under gällande avtalsperiod så långt som statensåtaganden sträcker sig upprätthålla företagets likviditet och egna kapital påvissa miniminivåer. Likviditetsstödet består av främst förlängdaamorteringsanstånd. Staten förutsätts vidare utfästa sig att intill ett beloppav 200 milj. kr. medverka till soliditelsfrämjande åtgärder av typenvärdegaranti eller villkorslån. Villkorslån skall vara räntebärande och kunnautgå också av likviditetsskäl. Efter avtalsperiodens slut skall värdegarantiresp. villkorslån avvecklas med minst en tiondel . Föredragande statsrådet framhåller att - med storakrav på ekonomiska insatser från åtskilliga sektorer inom näringslivet -statens åtgärder för rederinäringen måste grunda sig på en hård prioritering.Utskottet delar denna uppfattning. Åtgärderna får sålunda inriktasfrämst på att bevara handlingsfriheten och slå vakt om de för folkhushällettotalt sett centrala delarna av näringen. Rederikommissionensförslag harenligt föredraganden numera förts fram till avtal mellan å ena sidanstaten och å andra sidan vart och ett av de båda rederiföretagen. Avtalen ärträffade under förbehåll av regeringens godkännande. De överensstämmer ihuvudsak med kommissionens förslag. I ett par avseenden har dock en preciseringfåll ske. Det kombinerade soliditets- och likviditetsstödet inom en ram av 200milj. till Saléns skall sålunda enligt avtalet få formen av ett villkorslånsom dock utbetalas endast under vissa förutsättningar. Vad gäller villkorslånettill överensstämmer avtalsbestämmelserna med förslaget i rapporten.Samma gäller utformningen av kontantstödet till företaget. Under riksdagensprövning faller också den förut nämnda statliga kreditgarantin för lån om 250milj. Utskottet har vid sin prövning av regeringenssålunda framlagda förslag funnit desamma väl ägnade att läggas till grund förriksdagens beslut i frågan. Yrkandet i motionen 1978/79:156 att skallavslå propositionen i dess helhet avstyrks följaktligen. I nämnda motion har vidarehemställts atl hos regeringen begär attett nytt avtal med de båda rederierna skall upprättas, där som villkor för lånuppställs bevarad sysselsättningsnivå inom respektive rederi. Utskottetvill i anledning härav understryka att avtalen är baserade förslag och har tillkommit efter ett omfattande ochkomplicerat förhandlingsarbete parterna emellan. Propositionens förslag ärvidare i motsats till vad motionärerna gör gällande grundade påsamhälLseko-nomiska jämte sjöfarts- och arbetsmarknadspolitiska övervägandenoch bedömningar. De förordade åtgärderna är villkorade av att bolagen upprätthållerviss miniminivå på den svenskbaserade verksamheten. I första hand gäller dettaunder de förutsatta avtalsperioderna, för och förSaléns . Förpliktelserna avser föriägg-ningen av bolagensadministration, rederiverksamhetens omfattning och ungefärligt antal svenskregistreradefartyg. förutsätts bibehålla ettbetydande antal fartyg under svensk flagg. Totalt beräknas detta svara mot merän 2 500 arbetstillfällen för ombord- och landanställda. Deav motionärerna begärda nya förhandlingarna i frågan torde dessutom av såvältidsmässiga som andra skäl vara uteslutna. Under hänvisning jämväl härtillavstyrks motionen även i denna del. I motionen 1978/79:157 betecknas det som olyckligtatt staten går in med så omfattande engagemang i rederinäringen, varom här ärfråga, utan någon diskussion av framtidsutveckling och framtidsinriktning.Riksdagen bör enligt motionärerna ha möjlighet att sätta in förändringar avdetta slag i ett mer övergripande sjöfartspolitiskt sammanhang. Det anses därförvara angeläget att den sjöfartspolitiska utredningens arbete påskyndas så atten sjöfartspotitisk proposition kan föreläggas våren 1979.Motionärerna anser vidare att som villkor för utbetalning av stödet till debåda rederierna skall ställas krav på en strukturplan, inkl. planer pånybeställningar för ökad kapacitet eller som ersättning för befintligt tonnage.Syftet härmed anges vara att nå en bättre framtida konkurrenskraft inomrederinäringen och därmed trygga sysselsättningen för de ombordanställda. Utskottetvill med anledning härav hänvisa till den redogörelse som i propositionenlämnas för utvecklingen för rederinäringens del . För flerarederier blev problemen akuta . Också för stora rederier med ettbrett register inom svensk sjöfart höll engagemangen inom masslastfarten på attbli övermäktiga. Rederierna måste försälja sina masslastfartyg. Vid rådandefartygsvärden och med de skulder som belastade fartygen kunde åtgärderna dockinte begränsas till detta. Rederierna var för att kunna bemästra sin ekonominödsakade att avveckla också andra, lönande delar av verksamheten ocheventuellt helt lämna sjöfarten. Det var mot denna bakgrund tillkallades. Dess uppdrag blev som förut nämnts att skyndsamtange åtgärder för att bibehålla livskraftiga och för landet viktigadelar av svensk rederiverksamhet. De för landet viktiga delarna av svenskrederinäring ansåg kommissionen främst vara de verksamheter som tillgodoserkvalificerade svenska sjötransportbehov, dvs. Ijärr- och närlinjetrafiken ochockså systemlösningar för t. ex. skogsindustrins uttransporter. Här har nåttstekniskt och organisatoriskt avancerade transportlösningar. Samma gäller olikatyper av specialfart med växlande anknytning till egna transportbehov.Hit hör enligt kommissionen kyl- och biltransporter och också insats av fartyglämpade för svåra isförhållanden. Till nya utvecklingslinjer hänförkommissionen bl. a. pråmtransporterade stora lastenheter och olika funktionervid letning efter och utvinning av mineraloljor till havs. representerar såväl som Saléns en betydande del av denframtidsinriktade svenska rederinäringen, vilken uppfattning delas avföredraganden. Rederikommissionenuttalar också i sin rapport att för att på trygga den svenskasjöfartsnäringen och på nytt ge den utvecklingsmöjligheter krävs åtgärder medbred räckvidd. I dessa frågor hänvisar kommissionen till den sjöfartspolitiskautredningen. Denna, som tillsattes , har bl. a. att övervägarederiernas långsiktiga investeringsbehov och kapitalförsörjning. En naturligutgångspunkt för utredningen har i direktiven angetts vara en bedömning avvärldssjöfartens sannolika utveckling. Utredningen skall analysera utbud avolika inskränkningar i en fri sjötransportmarknad. Mot bakgrund av dennaanalys skall utredningen bedöma svensk sjöfartsnärings internationellakonkurrensförmåga. Olika alternativ när det gäller omfattning och inriktning avden framtida rederiverksamheten skall därefier presenteras och ett underlagskapas för utredningens överväganden och förslag när det gäller utformningen avett sjöfartspolitiskt program. Vid bedömningen av den svenskarederiverksamhetens omfattning och inriktning skall utredningen söka bilda sigen uppfattning om vilken bredd verksamheten bör ha när det gäller utbudet avtransporttjänster. Denmindre skeppsfarten skall också bli föremål för särskilda överväganden, bl. a.vad gäller den lämpliga företagsstrukturen vid övergång till större ochdyrbarare lärtyg. Slutligen anges i direktiven att utredningen borde ha närasamråd med den då sittande trafikpolitiska utredningen. Utskottetförutsätter för sin del att utredningen bedriver sin verksamhet med all denskyndsamhet som befinns möjlig. Med understrykande av vikten av att så sker ochunder hänvisning till vad utskottet i övrigt nu anfört avstyrker utskottetmotionen i här berörda delar. Enligt motionärerna bör vidare hela den statligainsatsen för de båda rederierna tillskjutas i form av villkorslån. Något rentbidrag till anses sålunda Inte böra beviljas. Lånen bör enligtmotionärerna lämnas mot konvertibla skuldebrev. Frågan om konvertering till aktierbör sedan kunna tas upp , lämpligen . Då bör denplanerade omstrukturering som motionen förordar ha genomförts, och då bör enprövning ske omde då återstående lånebeloppen helt eller delvis skall omvandlas tillaktiekapital och ge staten del i framtida utdelning och värdetillväxt. tidigare erinrat om gäller emellertid propositionens förslag två påangivna grunder slutna överenskommelser mellan berörda parter. Någon nyförhandlingsomgång framstår med beaktande av såväl tidsaspekten som övrigafaktorer inte heller som realistisk. Utskottet delar f ö. den uppfattning somgenom propositionens utformning kommit till uttryck, nämligen att ett statligtdelägarskap inte framstår som önskvärt eller eljest motiverat. Denu avtalade och föreslagna tå ne formerna jämle det särskilda kapitaltillskottetsynes också enligt utskottets uppfattning vara bäst lämpade för syftet medstödet - att i angivna former och erforderlig utsträckning främja rederiernasfortsatta verksamhet och utveckling. Utskottet tillstyrker därför regeringensförslag härom och avstyrker motionen 1978/79:157 i motsvarande delar. Dettainnebär även att motionen 1978/79:156 i motsvarande delar avstyrks. När samhället engagerar sig i den omfattning, varomhär är fråga, bör enligt motionen 1978/79:157 i högre grad än propositionenförutsätter inflytande och kontroll från samhällets sida garanteras. Regeringenanses därför böra fl möjlighet att sätta in en representant i bolagensstyrelser sä länge lånen står kvar. Vidare anses staten böra tillsätta enrevisor i vart och ett av de båda rederiföretagen. Såsomav propositionen framgår föreslås i att statenskall äga tillsätta en särskild revisor i . Avtalet innebär emellertidden ändringen att insynen i företaget skall ske genom en företrädare för statensom ges samma rätt och möjligheter till insyn i som tillkommer dessrevisor. Ändringen skapar enligt föredraganden möjlighet för statensföreträdare att utan hinder av de sekretessbestämmelser som gäller för revisori företag till regeringen anmäla sina iakttagelser m. m. 1det med Saléns träffade avtalet förutsätts enligt propositionen i vissa fallsamråd mellan staten och företaget, bl. a. avseende behov och avveckling avvillkorslån och eventuell aktieutdelning. Samrådsuppgiften kommer för statensdel i första hand att åvila fartygskreditnämnden. Skulle samrådet inte ledatill en gemensam uppfattning terdet sig enligt propositionen naturiigt attfrågan hänskjuts till regeringen för prövning. Utskottetfinner den sålunda förordade lösningen innebära tillräckliga garantier för attstaten - med stödets föreslagna utformning - på ett tillfredsställande sättskall kunna bevaka sina intressen i företagens verksamhet m. m. Underhänvisning härtill tillstyrks propositionen och avstyrks motionen i nu berördadelar. Denomläggning av tidigare statsgaranterade lån som i propositionen föreslås förBroströms del tillstyrks av utskottet. Härav följer att utskottet i motsvarandedel avstyrker motionen 1978/79:156, yrkandet 1. 1. att avslår motionen1978/79:156, yrkandet 2, om upprättande av nytt avtal med , a. avslårmotionen 1978/79:157, yrkandet 1, om en sjöfartspo- litisk proposition, b. avslårmotionen 1978/79:157, yrkandet 2, om en strukturplan för berörda rederier, a. med bifalltill regeringens förslag samt med avslag på motionerna 1978/79:156, yrkandet 1 i motsvarande del, och 1978/79:157, yrkandet 3, dels till Bidrag tittBroströms på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1978/79 under sjätte huvudtiteln anvisar ett anslag av , dels till Lån tillBroströms på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1978/79 under fonden för låneunderstöd anvisar ett investeringsanslag av , b. med bifalltill regeringens förslag och med avslag på motionen 1978/79:156, yrkandet 1 i motsvarande del, till Lån titt Salénin vest AB på tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /79 under fonden för låneunderstöd anvisar ett investe ringsanslag av , c. med bifalltill regeringens förslag avslår motionen 1978/ 79:157, yrkandet 4, om utformningen av de nämnda lånen, d. med bifalltill regeringens förslag avslår motionen 1978/ 79:157, yrkandet 5, om styrelserepresentation och revisorer i och , 4. att med bifall till regeringensförslag och med avslag på motionen 1978/79:156, yrkandet 1 i motsvarande del, bemyndigar fullmäktige i att ikläda staten garanti för lån på , som avser att ta upp för omläggning av tidigare lämnade statsgaran terade lån. Närvarande:Sven (), (). (), (),(), (), (), (),(), i (c), (), WiggoKomstedt (m), i (s), () och AnitaBråkenhielm (m). avSven , , , , ,i och (samtliga s) 1.beträffande en sjöfårtspolitisk proposition och behovet av en strukturplan m.m. dels det avsnitt i utskottets yttrande som på s. 5börjar med "Utskottet vill med" och på s. 6 slutar med "berördadelar" bort ersättas med text av följande lydelse: Fortsattasamhällsinsatser för att på trygga den svenska sjöfartsnäringentorde även enligt utskottets uppfattning bli nödvändiga. Sådana insatser börske inom ramen för en långsiktig och planmässig näringspolitik. börvid behandlingen av rederinäringens framtidsutveckling och framtidsinriktningha möjlighet att sätta in förändringar av det slag varom här är fråga i ett merövergripande sjöfartspolitiskt sammanhang. Även utskottet finner det därförvara angeläget att den sjöfartspolitiska utredningens arbete påskyndas så atten sjöfårtspolitisk proposition kan föreläggas . Dethade vidare varit rimligt att i det avtal som träffats mellan företrädare förstaten och de båda berörda rederierna lägga fast en plan för den framtidautvecklingen. Villkoret för ett statligt stöd till de båda företagen skullevara en dokumenterad vilja till strukturförändringar. Här borde ha diskuteratslinjesjöfartens struktur och eventuella möjligheter till samordningsvinster.Ändå viktigare är att diskutera strukturen för framtida fartygssystem medavseende på bl. a. fartygstyper. Den svenska rederinäringen har hittillsintagit en internationellt sett ledande position i dessa avseenden. Det ärnödvändigt att denna ställning bibehålls och vidareutvecklas om näringen skallha en fortsatt konkurrenskraft. Detföreslagna stödet bör inte vara ett stöd till redarna utan till sjöfartsnäringen.Utskottet vill därför- i enlighet med motionärernas förslag- föreslå att somvillkor för utbetalning av stödet till de båda rederierna ställs krav på enstrukturplan, inkl. planer på nybeställningar för ökad kapacitet eller somersättning för befintligt tonnage. Syftet härmed bör vara att ernå en bättreframtida konkurrenskraft inom rederinäringen för att därigenom garantera TU1978/79:9 10 åtminstone en oförändrad tonnagevolym samt tryggadsysselsättning för såväl ombordanställda som övrig personal. Vad utskottet i här berörda delar anfört bör av riksdagenges regeringen till känna. dels utskottets hemställan under 2bort ha följande lydelse: 2. att a. medbifall till motionen 1978/79:157, yrkandet 1, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om en sjöfårtspolitisk proposition, b. medbifall till motionen 1978/79:157, yrkandet 2, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om en strukturplan för de i propositionen berörda rederiernas verk samhet. 2. beträffande länefonnerna och det särskildakapitaltillskottet samt frågan styretserepresentation och revisorer i de bådarederiföretagen dels det avsnitt i utskottetyttrande på s. 7 som börjar med "Såsom utskottet" och slutar med"berörda delar" bort ersättas med text av följande lydelse: Såsom utskottet förut nämnt har av entotal statlig insats på 330 milj. kr. ansetts vara nödvändig. Enligt utskottetsmening bör hela beloppet tillskjutas i form av villkorslån och något rentbidrag alltså inte beviljas. Det bör därvid beaktas att genom en långivning avden omfattning det här gäller staten tar över mycket av de risker som annars ärförknippade med ägarkapital, utan att få del av eventuella framtida vinster.Det är mot den bakgrunden också rimligt att långivarna kan ställa villkor, somungefär motsvararde villkor som den kan ställa som bidrar med aktiekapital. Detkan som motionärerna framhållit lämpligen ske genom att lånen lämnas motkonvertibla skuldebrev. 1 den i motionen föreslagna ordningen bör sedan enprövning ske, om lånebeloppen helt eller delvis skall omvandlas tillaktiekapital och ge staten del i framtida utdelning och värdetillväxt. Regeringen bör därför enligt utskottets uppfattning setill att de definitiva avtalen med Saléns och utformas mediakttagande av det anförda. 1 propositionen föreslås för del att enföreträdare för staten skall ges samma rätt och möjlighet till insyn somtillkommer bolagets revisor. I förslaget till avtal med Saléns förutsättsårliga samråd mellan staten och företaget, bl. a. avseende behov och avvecklingav villkorslån och eventuell aktieutdelning. Denna samrådsuppgift föreslåsåvila fartygskreditnämnden. Närsamhället engagerar sig i den omfattning som här är aktuell, bör emellertidenligt utskottets uppfattning en högre grad av inflytande och kontroll frånsamhällets sida garanteras.