bet · G201SoU45 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av propositionen 1978/79:168 om föräldrautbildning och förbättringarav föräldraförsäkringen m. m. såvitt avser förslag om föräldrautbildning jämtemotioner I propositionen hemställs att godkännerav föredragande statsrådet angivna allmänna riktlinjer för en allmänföräldrautbildning. Propositioneni övrigt behandlas av socialförsäkringsutskoltel i betänkan-del SfU 1978/79:24.I nämnda betänkande behandlas bl. a. frågan om ersättning och ledighet vidföräldrautbildning. Propositionenbygger i här aktuell del på belänkandet Föräldrautbildning (SOU 1978:5),avgivet av barnomsorgsgruppen (S 1973:07). Den behandlar mål och allmännariktlinjer fören allmän föräldrautbildning och den närmare inriktningen ochorganisationen av en föräldrautbildning kring barnels födelse.Barnomsorgsgruppen fortsätter sitt arbete med frågorna om en föräldrautbildningunder förskole- och skolåldrarna och med en föräldrautbildning riktad lillalla i samhället. Gruppen beräknas lägga fram förslag i dessa frågor i slutetav . Detyttersta målel för den allmänna föräldrautbildningen är att medverka till allbarn och barnfamiljer för en bättre situation. Alla föräldrar bör fö stöd isitt föräldraskap och infiytande över sin egen och barnens situation. Alla barnoch ungdomar bör förberedas för sin vuxenroll och sin eventuella föräldra-roll. Tre delmål anges förverksamheten, nämligen a. ökade kunskaper b. möjlighet lillkontakt och gemenskap c. möjlighetertill medvetenhet om och påverkan av samhälleliga förhållanden. Deolika delmålen kan ha olika tyngd i olika faser av barnets utveckling liksomför olika grupper av barn och föräldrar. Föräldrautbildning under BB-tiden börsålunda främst innebära att båda föräldrarna får lära sig alt sköta och taansvar för barnet. Föräldrautbildningenunder tiden kring barnets födelse skall knytas till den landstingskommunalamödra- och barnhälsovården samt BB. I första hand är del den personal som vardagliga och täta kontakten med föräldrarna som skall medverka iföräldrautbildningen, dvs. barnmorskor vid mödravårdscentralerna,barnsjuksköterskor och distriktssköterskor vid barnavårdscentralerna samtbarnsköterskor och sjuksköterskor på BB. Även andra yrkesgrupper skall kunnamedverka. De yttre formerna bör bli sammanhållna 1 1978/79. SoU 1978/79:45 2 föräldragruppermed 8-12 deltagare som träffas 8-10 gånger under vardera mödravårdscentral- ochbarnavårdscentraltiden. För att så många föräldrar som möjligt skall kunnadelta måste verksamheten i viss omfattning kunna föriäggas även till ickeordinarie arbetstid. Föräldrautbildningenskall byggas ut successivt. Del bör dock vara möjligt för alla landsting attstarta verksamheten , Utgångspunktenför föräldrautbildningsgruppernas verksamhet skall vara de frågor somföräldrarna själva tar upp. Personalen bör ha ett ansvar för gruppernasverksamhet och fungera som gruppledare. krävs all vissa faktiskakunskaper förmedlas till föräldrarna. Det måste därför göras en avvägningmellan en fri diskussion i gruppen och elt i förväg planerat innehåll.Verksamhetens innehåll bör dock inte fastställas i form av t. ex. kursplaner. Istället bör stor vikt läggas vid en kontinuerlig handledning av den personalsom skall leda föräldragrupperna. Föräldrautbildningenunder BB-tiden bör innebära att såväl fadern som modern får delta aktivt ivården av barnet. Faderns dellagande bör få en organiserad form genom att haninbjuds att delta i föräldrautbildning på BB. En annan del avföräldrautbildningen föreslås bli att båda föräldrarna ges tillfälle attdiskutera sina upplevelser från föriossningen med t. ex. den barnmorska somtjänstgjort vid tillfället. Invandrarföräldrarnasdeltagande i föräldrautbildningen rymmer många svårigheter. Särskilda åtgärdermåste därför vidtas föratt invandrarföräldrar-na skall kunna delta.Verksamheten får inte utformas så att den kan uppfattas som ett sätt attförsvenska invandrarna. Invandrarföräldrarna måste själva avgöra om de villdelta i en föräldrautbildning tillsammans med svenska föräldrar. Så långt detär möjligt bör man emellertid ge de invandrarföräldrar som inte talar svenskatillfälle att delta i verksamheter där del egna modersmålet talas. Det ärviktigt alt invandrarorganisationerna deltar både i utformning och uppläggningav denna verksamhet. Föräldrautbildningen måste dock innehålla informalion omsvenska förhållanden, bl. a. svensk lagstiftning. Dennärmare utformningen av insatserna för invandrare anses böra studerasytteriigare. föreslås fö i uppdrag att i samråd medinvandrarverket utforma förslag till uppläggning av föräldrautbildningen förinvandrare. Ävenföräldrar till handikappade barn bör i första hand delta i den allmännaföräldrautbildningen. Det bör emellertid också läggas fasl rutiner som garanteraratt familjer med handikappade barn får det stöd de efterfrågar och behöver.Statens handikappråd föreslås få i uppdrag att tillsammans medhandikapporganisationerna, . och utarbeta förslag lill utformning av rutiner fören förstainformation till föräldrar med handikappade barn. Samhälletbör genom ha ansvaret för utformningen av det material somanvänds inom mödra-barnhälsovården och BB. SoU 1978/79:45 3 ansvarför verksamheten inom dessa institutioner bör även inkludera att styrelsenmedverkar lill produktion av material som kan användas inomföräldrautbildningen. Frågan om i vad mån material som ges ut av olikakommersiella företag skall användas inom mödra-barnhälsovården och BBmåstebedömasav varje sjuk vårdshuvudman. Man bör emellertid sträva efter altsamhället i egen regi skall producera det material som behövs. Underallmänna motionstiden väckta motioner 1 motionen 1978/79:1266 av m. (c, m) hemställs att hos regeringen begär förslag till åtgärder, bl.a. genom de sociala myndigheternas försorg, i syfte att minska antaletskilsmässor i enlighet med vad som anförts i motionen. Imotionen 1978/79:2143av m. fi. (c)hemställs, såvitt här är i fråga (yrkandet 4), alt vid behandlingenav den aviserade propositionen om bl. a. föräldrautbildning beaktar vad somanförts i motionen i fråga om föräldrautbildning för invandrarföräldrar. Motivering lill yrkandetfinns i motionen 1978/79:2142. Medanledning av propositionen väckta motioner Imotionen 1978/79:2440 av ()hemställs alt beslutar uttala att, när det gäller föräldrautbildningför adoptivföräldrar, adoptivföräldrarnas egna organisalioner bör beredastillfälle att medverka dels i uppläggningen av utformningen av utbildningen,dels i tillämpliga moment av utbildningen genom studiecirklar, kurser ellerandra arrangemang. I motionen 1978/79:2482 av m. (s)hemställs, såvitt här är i fråga (yrkandena 1 och 2), att 1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omanvändande av kommersiella företags informationsmaterial i samband medföräldrautbildning m. m., 2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omföräldrautbildning för invandrare. I motionen 1978/79:2484 av m. (c) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkandet 1), alt hos regeringenanhåller att barnomsorgsgruppen genom tilläggsdirektiv får i uppdrag att utredafrågan om hur folkbildningsorganisationerna kan tillvaratas i den fortsattautbyggnaden av föräldrautbildningen. 1 motionen 1978/79:2485 av m. (m) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkandet 1 delvis), att avslårregeringens proposition 1978/79:168. SoU 1978/79:45 4 I motionen 1978/79:2486 av m. fi. (vpk)hemställs, såvitt här är i fråga (yrkandena 4-6), 4. att som sin mening ger regeringen lill känna vad i motionenanförs om föräldrautbildningen, 5. alt beslutar att till anvisa ytterligare . 6. alt beslutar uttala alt förbud börinföras mot kommersiell reklamutdelning på mödra- och barnavårdscentraler samtBB. Efter initiativ av (SoU 1973:30, s. 34ff,rskr 1973:372) fick barnomsorgsgruppen 1973 i uppdrag att i anslutning tilltidigare lämnade utredningsuppdrag göra en övergripande utredning rörandeföräldrautbildningen. Utskottet, som sålunda länge ansett införandet av enorganiserad föräldrautbildning som en angelägen reform, ser därför medtillfredsställelse att förslag nu läggs fram såvitt avser den första etappen aven allmän föräldrautbildning. vill utskottet framhålla vikten av attarbetet med återstående faser av föräldrautbildningen bedrivs med skyndsamhet,inle minst med hänsyn till att frågor om utbildningens innehåll och form m. m.lämpligen bör bedömas utifrån en helhetssyn. molioner som berör förslaget till föräldrautbildning ansluter man sig ihuvudsak lill de i propositionen angivna riktlinjerna för utbildningen.Motionsyrkandena berör vissa särskilda frågor, till vilka utskottet återkommeri del följande. Imotionen 1978/79:2485 av m. fi. (m) yrkas avslag påpropositionen. Av motionsmotiveringen framgåremellertid att motionärerna önskaren belysning av arbetsgivarnas situation till följd av de framlagda förslagenliksom en beräkning av de kostnader arbetsgivarna kan komma att åsamkas.Däremot riktas inga invändningar i sak mot förslaget lill en allmänföräldrautbildning. Utskottet finner därför ingen anledning att gå in närmarepå innehållet i motionen. Yrkandet om avslag på propositionen avstyrks såledessåvitt avser föräldrautbildningen (yrkandet 1 delvis). 1 motionen 1978/79:1266 av m. fi. (c,m) yrkas att hos regeringen skall begära förslag till åtgärder, bl.a. genom de sociala myndigheternas försorg, i syfte att minska antaletskilsmässor i enlighet med vad som anförs i motionen. Motionärerna anför bl. a.att antalet skilsmässor ökal kraftigt i vårt land. De sociala följderna häravär mycket kännbara. För barnen blir det stora problem. Staten bör därför istörre utsträckning stödja äktenskap och familjeliv. Alla ungdomar bör redan iskolan få grundlig information om vad det innebär att bli förälder, etl slags SoU 1978/79:45 5 De sociala myndigheterna bör vara särskilt engagerade isamhällets strävan att aktivt angripa skilsmässoproblemet. Genom en"familjebroschyr" riktad till ungdomar bör man hjälpa dem att inseden djupa innebörden av trohet, ansvar, plikt och uthållighet. Ettav målen fören allmän föräldrautbildning är att alla barn och ungdomar skallförberedas för sin vuxenroll och för sin eventuella föräldraroll (prop. s. 21).Utskottet anser därför att man kan förutsätta alt frågan om hur man skall nåframför allt ungdomar med information om barns behov och svårigheter bl. a. iskilsmässosituationer kommer att uppmärksammas i det fortsalla arbetet med attutforma en föräldrautbildning som når alla i samhället. propositionen föreslagna formen för föräldrautbildning kringbarnets födelse lämnar vidare förhållandevis stort utrymme för behandling avfrågor om relationer mellan olika familjemedlemmar, könsroller m. m. Det måstei sådana sammanhang ofta aktualiseras frågor om skilsmässors konsekvenser försåväl föräldrar som barn. Sådana känsliga och kontroversiellaämnen torde ofta med fördel kunna behandlas i diskussionens form. Svårigheternaatt utforma en informationsbroschyr med mera allmängiltiga synpunkter påmänniskors handlande i skilsmässosituationer är däremot uppenbara. Utskottetställer sig därför tveksamt lill motionärernas förslag om en särskild skriftliginformation i dessa frågor. Utskottetvill i sammanhanget nämna ett av jubileumsfond understöttsociologiskt forskningsprojekt, vilket berör de frågor som aktualiseras imotionen. Syftet med projektet är att studera skilsmässoprocessen och dessefterspel och att analysera de ekonomiska, sociala och emotionella förändringarsom en skilsmässa innebär och hur familjer och familjemedlemmar hanterarförändringarna. Detär angelägel alt sådana grundläggande värderingar som kommer lill uttryck imotionen inte förbigås i föräldrautbildningen med hänsyn till det ökande antalfamiljer som konfronteras med de problem som skilsmässor och separationer iallmänhet innebär. Utskottet vill också peka på de frivilliga organisationernasroll i föräldrautbildningen när det gäller den vidare diskussionen av dessamånga gånger värdeladdade frågor. Medhänvisning till del anförda anser utskollel motionärernas önskemål vara ihuvudsak tillgodosedda. Ulskollet avstyrker således motionen 1978/ 79:1266. I motionen 1978/79:2143 av m. (c) yrkas att vid behandlingen av propositionen om föräldrautbildningbeaktar vad motionärerna anför i fråga om föräldrautbildning förinvandrarföräldrar (yrkandet 4). Motionen hänvisar lill motionen 1978/79:2142av samma motionärer, där man beträffande föräldrautbildning för invandrare tarupp SoU 1978/79:45 6 fråganom hemspråksundervisning för barn. Motionärerna anför alt mångainvandrarföräldrar har uppfattningen att del är viktigast att deras barn såsnabbi som möjligt lär sig svenska och att de inte är medvetna om sambandetmellan ett väl utvecklat modersmål och barnets förutsättningar till inlärningav ett andra språk. I motionen understryks alt det är nödvändigt attföräldrautbildningen verkligen når ul till invandrarföräldrarna och att fråganom barnets språk därvid för tillräckligt utrymme. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att frågan om invandrarbarnens språkutvecklingmåste beredas erforderiigl utrymme inom föräldrautbildningen. Särskilt gällerdetta vid utformningen av de utbildningsinsatser som direkt skall rikta siglill invandrarföräldrar. Frågan har emellertid aktualiserats av statensinvandrarverk, som i sitt remissvar över barnomsorgsgruppens förslag framhållitsom en av de viktigaste åtgärderna att man bör behandla barnets språkutvecklingingående redan i den första fasen av föräldrautbildningen. Socialstyrelsenskall i sitt fortsatta arbete med utformningen av föräldrautbildningsinsatserför invandrare samråda med statens invandrarverk. Utskottet utgår därför frånatt frågan om invandrarbarnens språkutveckling och behovet av hemspråksträningkommer att uppmärksammas då man överväger de närmare insatserna för invandrarföräldrar.Motionärernas önskemål får således anses tillgodosedda. Utskottetavstyrker med hänvisning till det anförda motionen 1978/ 79:2143. Imotionen 1978/79:2482 av m. fi. (s) yrkas all skall geregeringen till känna vad i motionen anförs om föräldrautbildning förinvandrare (yrkandet 2). Motionärerna anför I denna del att det för mångainvandrarföräldrar kan finnas språksvårigheter och skillnader i kultur ochnormer som kan försvåra deras dellagande i en allmän föräldrautbildning. Det ärinte desto mindre angeläget att insatser av föräldraulbildningskaraktär snarasterbjuds dessa familjer. En fördröjning av starten med en allmänföräldrautbildning bör undvikas. Det är angeläget att förslagom den närmare utformningen av insatserna för invandrare är klart redan ibörjan av 1980 och att brist på språkkunnig personal inte omintetgör attföräldrautbildning i någon form kan erbjudas invandrarföräldrar. Utskottetkonstaterar att föredragande statsrådet utgått från att det bör vara möjligtför alla landsting att starta verksamheten (prop. s. 23).Verksamheten skall därefter byggas ut successivt. Det framhålls som angelägetatt utbyggnaden av föräldrautbildningen sker snabbi så alt den blir tillgängligför alla föräldrar. Att en annan tidsplanering skulle gälla beträffande desärskilda utbildningsinsatserna för invandrarföräldrar antyds inle ipropositionen. Detta måste enligt utskottets mening tolkas som att uttalandenaom tidpunkten för starten av föräldrautbildningen även avser föräldrautbildningenför invandrare, oavsett att avses fö i uppdrag alt utformaförslag till uppläggning av denna del av föräldrautbildningen. Utskottet förutsätterdärför att någon fördröjning med igångsättandet av SoU 1978/79:45 7 föräldrautbildningenför invandrare inte är avsedd och inte kommer att inträffa lill följd avuppdraget lill . Motionsyrkandet får därigenom ansestillgodosett. Utskottet avstyrker således motionen 1978/79:2482, yrkandet 2. Imotionen 1978/79:2440 av (fpjyrkas all skall uttala att adoptivföräldrarnas egnaorganisalioner bör beredas tillfälle alt medverka dels i uppläggningen avutbildningen för adoptivföräldrar, dels i olika utbildningsarrangemang. Motionärenansluter sig i huvudsak lill propositionens syn på föräldrautbildning föradoptivföräldrar. Del kan således vara mindre lämpligt att adoptivföräldrardeltar i alla delar av utbildningen i anslutning till barns födelse. Debördärför i denna fas av utbildningen delta bara i tillämpliga delar. Undersenare faser av föräldrautbildningen torde särregler för adoptivföräldrar intevara lika motiverade. Eftersom utbildningen således bör anpassas lilladoptivsitualionen är det värdefullt att adoptivföräldrarnas egna organisationerfår delta i uppläggning och utformning av verksamheten. Motionären nämnersärskill Förbundet , som har en omfattandestudiecirkelverksamhet. Erfarenheterna härav bör las till vara i den allmännaföräldrautbildningen. Utskolleldelar den principiella uppfattning som kommer till uttryck såväl ipropositionen som i motionen vad gäller föräldrautbildning för adoptivföräldrar.Man bör sålunda beakta vilka särskilda krav på föräldrautbildning somadoptivsitualionen ställer och - särskilt såvitt avser fasen kring barnetsfödelse-anpassa utbildningen för adoptivföräldrar med hänsyn härtill. Del ärnaturligt alt man därvid söker utnyttja de kunskaper och erfarenheter påområdet vilka finns hos adoptivföräldrarnas egna organisationer. Utskottetanser sig kunna utgå från alt adoptivföräldrarnas organisationer kommer attberedas tillfälle att anlägga synpunkter på de delar av föräldrautbildningensom är tillämpliga för adoptivföräldrar. Även i fråga om kompletterandeutbildningsverksamhet kommer dessa organisalioner otvivelaktigt att spela enviktig roll på grund av de särskilda kunskaper och erfarenheter som finns hosdem om barns och föräldrars reaktioner och behov i samband med eller efteradoption. Molionsyrkandelfår anses tillgodosett genom vad utskottet nu anfört. Utskottet avstyrkerdärför motionen 1978/79:2440. \ motionen 1978/79:2484 av m. (c) föreslås att barnomsorgsgruppen skall fö tilläggsdirektiv att utreda fråganom hur folkbildningsorganisalionernas resurser kan tillvaratas i den fortsattautbygg- SoU 1978/79:45 8 nådenav föräldraförsäkringen (yrkandet 1). Motionärerna framhåller de storamöjligheter folkbildningsorganisationerna har alt nå ut lill många människorgenom sitt utbud av varierade kurser. När det gäller den nu aktuella fasen avföräldrautbildningen, dvs. kring barnets födelse, ser motionärerna det somnaturligt att på sätt som föreslås i propositionen förlägga utbildningen tillbarna- och mödravårdscentraler samt BB. Beträffande senare faser av föräldrautbildningenbör man dock enligt motionärerna överväga att utnyttja den resurs somfolkbildningsorganisationerna utgör. Barnomsorgsgruppen bör därför fåtilläggsdirektiv att för kommande faser av föräldrautbildningen utreda hursamverkan med folkbildningsorganisalionerna kan ske. Idet uppdrag som lämnades barnomsorgsgruppen 1973 att göra en övergripandeutredning om föräldrautbildningen framhålls bl. a. att olika vägar kan komma ifråga vad gäller utformning av innehåll och organisation för utbildningen.Gruppen skall enligt sitt uppdrag även uppmärksamma den upplysningsverksamhetsom kan bedrivas genom olika frivilliga organisalioner. Barnomsorgsgruppenskall således redan enligl de direktiv som lämnats uppmärksamma bl. a.folkbildningsorganisationernas roll i en allmän föräldrautbildning. mening är det därför inle erforderligt att direktiven kompletteraspå det sätt motionärerna föreslagit. Del kan dessutom erinras om allbarnomsorgsgruppen redan i del nu föreliggande betänkandet framhållit denvikliga roll som de frivilliga organisationerna kan spela i de senare fasernaav föräldrautbildningen (s. 118). Gruppen har för avsikt att i kommandebetänkande behandla de frivilliga organisationernas roll i en allmänföräldrautbildning. Ett slutbetänkande rörande föräldrautbildning väntas undersenare delen av 1979. Någol initiativ i här aktuellt avseende är medhänsyn till det anförda inte erforderligt. Utskottet avstyrkersåledes motionen 1978/79:2484 yrkandet 1. I två motioner vänder man sig mot attinformationsmaterial som producerats av kommersiella företag utdelas ellertillhandahålls vid hälsoundersökningar av mödrar och barn och på BB. Imotionen 1978/79:2482 av m. fi. (s) yrkas att skall geregeringen till känna vad i motionen anförs om användande av kommersiellaföretags informationsmaterial i samband med föräldrautbildning m. m.(yrkandet1). Motionärerna önskar elt uttalande av om all dylikt material intebör användas i samband med föräldrautbildning eller hälsokontroll. Företagenbör använda sedvanliga reklamformer för sin informalion till kunder. I motionen1978/79:2486 av m. fi. (vpk) yrkas att beslutar uttalaatt förbud bör införas mot kommersiell reklamuldelning på mödra- ochbarnavårdscentraler samt BB (yrkandet 6). SoU 1978/79:45 9 I det betänkande som ligger till grund förpropositionen konstaterade barnomsorgsgruppen (s. 130-135) bl. a. att det finnsen stor mängd informationsmaterial som riktar sig till blivande och nyblivnaföräldrar. Det finns uppenbariigen informalionsluckor bland det material somproducerats av samhälleliga organ och av ideellt verksamma organisalioner. Dessainformationsluckor har fyllts upp av olika kommersiella förelags broschyreroch böcker. Den direkta reklamen kan ha en mycket undanskymd plats i sådanakommersiellt producerade skrifter. Innehållsmässigt är materialet ofta av högkvalitet. Skrifterna är väl utformade och lättlästa jämfört med mångasamhällsproducerade material. De kan dock ge uttryck åt etl traditionelltsynsätt på föräldrarollerna och de beaktar ofta inle problem såsom t. ex.handikapp hos barn. Barnomsorgsgruppenanser att samhället bör ha ansvaret för del informationsmaterial som användsinom mödra- och barnhälsovården samt BB. skall svara för altlämpligt material utformas och finns all tillgå. Vidare uttalar gruppen att isamband med att alternativa material finns att tillgå, socialstyrelsentillsammans med landstingen bör utfärda en rekommendation till mödra- ochbarnavårdscentralerna saml föriossnings-vården att inte använda material som ärproducerade eller bekostade av kommersiella förelag utan i stället de av samhälletproducerade materialen. Ipropositionen ansluter sig föredragande statsrådet i huvudsak lillbarnomsorgsgruppens ståndpunkt. skall sålunda medverka lillproduktion av material såväl för direkt användning i föräldrautbildnings-gruppernasom för komplement lill den muntliga informalion som ges vid mödra- ochbarnavårdscentraler och på BB. Materialet förutsätts komma att utformas i närasamarbete med huvudmännen. Enligt propositionen måste dock frågan om i vad månmaterial som utges av olika företag skall komma till användning inommödra-barnhälsovården och på BB bedömas av varje sjukvårdshuvudman. En strävanbör dock vara att samhället i egen regi producerar sådant material somtillgodoser efterfrågan. Utskottetär medvetet om att blivande och nyblivna föräldrar utsätts för elt starktinformations- och reklamfiöde som kan verka förvillande ellerupplevas direkt negativt. Här är emellertid inte fråga om att bedöma reklameneller reklamspridningen som sådan. Den fråga som aktualiserats genompropositionen och motionerna begränsar sig till i vad mån samhället bör lämnasin medverkan lill reklamspridning genom att kommersiella skriftertillhandahålls eller används vid samhällets institutioner för mödra- ochbarnavård. Ulskollet har således i detta sammanhang ingen anledning att gå inpå frågor om l. ex. vissa avarter av reklam eller på att föräldrar som inleönskar fö reklam ändå erhåller sådan. Närdet gäller frågan om att tillåta reklamspridning genom samhällets institutionervill utskottet till en början framhålla den officiella prägel som SoU 1978/79:45 10 reklamenpå detta sätt får. Föräldrar kan lätt få intrycket att samhället står bakomhela innehållet i materialet, oavsett att detta har ett kommersiellt syfte.Detta gäller inle bara den rent faktiska informationen utan även de värderingarsom kan komma lill uttryck.