bet · G201JuU32 · 1978-12-31 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:100 såvitt gälleranslag till kriminalvården jämte motioner Kriminalvårdsstyrelsen.Utskottet tillstyrker regeringens i propositionen 1978/79:100 bilaga 5 Ciustitiedepartementet) under punkten (s. 90 och 91) framlagda förslag och hemställer att till /80 anvisar ett förslagsanslag av . Kriminalvårdsanstalterna.Regeringen har under punkten (s. 91 - 94) föreslagit att till Kriminalvårdsanstalterna för /80 anvisa ett förslagsanslag av . I motionen 1978/79:245 av () och EllaJohnsson (c) hemställs att hos regeringen anhåller attkriminalvårdsstyrelsen och tillsammans gör en översyn av fråganom möjligheterna att utjämna den ojämna beläggningssituationen ikriminalvårdsanstalterna. 1 motionen 1978/79:417 av m.fi. (s)hemställs dels att beslutar att hos regeringen begära omprövning avdet tidigare nedläggningsbeslutet beträffande annexet Rödjan vidkriminalvårdsanstalten i (yrkande 1), dels att beslutarhos regeringen begära att semesterstängning av Rödjan under sommarmånadernaprövas i enlighet med vad som föreslås i motionen (yrkande 2). I motionen 1978/79:500 av m. (s, c, m) hemställs att som sin mening ger regeringen till känna atttidigare nedläggningsbeslut av kriminalvårdsanstalten i upphävs tilldess att minst två lokalanstalter uppförts inom . I motionen 1978/79:845 av m. (s) hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen framhålls angående förbättringar i arbetsmiljön vidkriminalvårdsanstalterna och . I motionen 1978/79:853 av () och ÅkePolstam (c) hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen tillkänna vad som anförs 1Riksdagen 1978/79. JuU 1978/79:32 2 omnya tjänster som vårdare vid kriminalvårdsanstalterna för bekämpande avnarkotikamissbruk. I motionen 1978/79:1168avGunillaAndré(c)ochAnne-Marie () hemställs att beslutar hos regeringen begära omprövning beträffande beslutet attxlägga ned annexet Rödjan vid kriminalvårdsanstalten i . I motionen 1978/79:1169 av m. fl. (m)hemställs såvitt nu är i fråga att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen 1978/79:1108 anförs angående åtgärder för att komma tillrätta med narkotikamissbruket inom kriminalvårdsanstalter (yrkande 3). I motionen 1978/79:1179 av m.fl. (c)hemställs att hos regeringen begär utredning om åtgärder för bättrerehabilitering av intagna på föngvårdsanstalt enligt de riktlinjer som anges imotionen. I motionen 1978/79:1181 av m. (m)hemställssåvitt nu är i fråga att hos regeringen begär förslagtill ändringar i lagen om kriminalvård i anstalt i enlighet med i motionenanförda riktlinjer (yrkande 1 delvis). I motionen 1978/79:1190 av m. fl. (c)hemställs såvitt nu är i fråga att som sin mening ger regeringen tillkänna dels vad i motionen anförs om permissionsbestämmelserna inomkriminalvården (yrkande 1 delvis), dels vad i motionen anförs om pågåendeöversyn av anstaltsbeståndet inom kriminalvården (yrkande 2) samt att riksdagenbeslutaratt till Kriminalvårdsanstalterna för /80 anvisa ett iförhållande till regeringens förslag med . förhöjt anslag av , varvid dessa extra medel skall tillföras delposten arbetsersättningari specialstaten, att nyttjas för försöksverksamheten med ett modifierat systemmed marknadsanpassade ersättningar till intagna vid anstalterna ,och Ödevata (yrkande 3). I motionen 1978/79:1756 av m.fi. (vpk)hemställs att beslutar dels att hos regeringen hemställa omnödvändiga åtgärder för ett skyndsamt avskaffande av isoleringsstraffet och des. k. säkerhetsavdelningarna (yrkande 1), dels att uttala att FFCO erkänns somförhandlingsorganisation (yrkande 2), dels att hos regeringen hemställa om enutredning rörande förhållandena vid fängelserna i enlighet med vad som anförs imotionen (yrkande 3). I motionen 1978/79:2106 av () ochNils () hemställs såvitt nu är i fråga att hos regeringenanhålleratt åtgärder skyndsamt vidtas i enlighet med vad som anförs i motionenangående narkotikafri miljö i kriminalvårdsanstalterna (delvis). JuU 1978/79:32 3 Under denna punkt föreslås i propositionen attriksdagen till kriminalvårdsanstalterna anvisar ett förslagsanslag av 706 106(KX) kr., vilket innebär en höjning i förhållande till anslaget för innevarandebudgetår med . Medel beräknas bl. a. för tre tjänster förtillsynspersonal vid en ny narkotikafri avdelning vid kriminalvårdsanstaltenHärianda i . Vidare beräknas medel för tre tjänster som vårdare i en nyvisitationspatrull vid kriminalvårdsanstalten samt för tre tjänstersom översköterska. För biblioteksverksamheten inom kriminalvården beräknas , vilket förutom prisomräkning innebär en höjning med . Kriminalvårdenhade 4 049 platser på kriminalvårdsanstalterna, varav 2 237slutna och 1 812öppna. Högsta beläggningen var 4 034 mot 3 915under och 3 821 . Departementschefenpekar på att den ökning av beläggningen, som ägde rum underår 1977, harfortsatt . Ökningen avser huvudsakligen intagna med långaverkställighetstider. Antalet intagna med en strafftid varsålunda 583 den 1 mars 1976,611 den ,745den och 803 den1 . Inom denna grupp föreligger en proportionellt kraftigareökning av antalet personer med en strafftid eller mera. Den 1 mars1976 uppgick antalet sådana intagna till 128, till 177 och denI till 199. Uppgången av antalet intagna som har dömts till långafrihetsstraff hänför sig enligt departementschefen främst till personer somhar fällts till ansvar för narkotikabrott av allvadig art. Ökningen berör iförsta hand de slutna riksanstalterna. Medhänsyn till beläggningsutvecklingen har regeringen beslutat att medgekriminalvårdsstyrelsen att öppna vissa tidigare stängda avdelningar vidkriminalvårdsanstalter samt att ändra tidigare beslut om nedläggning avanstalter. Sålunda medgavs att öppnatvå tidigare stängda avdelningar med sammanlagt 40 platser vid den slutnariksanstalten . Vidare har den 1 februari 1979bemyndigats att tillfälligt öppna tidigare stängda avdelningar. Därigenom harerhållits, vid kriminalvårdsanstalten (Backen) 30 platser, vid Karlskrona12 platser, vid Skenas 24 platser och vid 10 platser. Slutligen harregeringen beträffande kriminalvårdsanstalten ochannexet Rödjan vid kriminalvårdsanstalten förordnat att skallläggas ned först i samband med att den första av två planerade lokalanstalter iStockholmsområdet tas i bruk, att fr. o. m. skallförändras från öppen riksanstalt till öppen lokalanstalt med 40 platser ikriminalvårdens Nyköpingsregion samt att beslutet om nedläggning av Rödjanskall upphävas och frågan om nedläggning på nytt prövas när en ny lokalanstaltkan öppnas i Kariskoga. Detta beräknas ske under /83. JuU 1978/79:32 4 Tillgången på anslaltsplatser ochbeläggningssiluationen las upp i fiera motioner. Imotionen 245 hemställs sålunda att och domstolsverkettillsammans skall se över problemet med att beläggningen avkriminalvårdsansialterna varierar . Enligt motionärerna finns det enöverkapacitet vid anstalterna och 15 december- 15februari. Anledningen härtill är enligt motionärerna bl. a. det avbrott idömandet som sker under domstolarnas sommarledigheter. Motionärerna anser atten jämnare handläggning vid domstolarna verkningsfullt skulle kunna bidra tillutjämning av antalet tillgängliga platser vid kriminalvårdsansialterna.Motionärerna nämner också att en översyn av uppskovsin-stiiutet skulle kunnabidra till en lösning av problemet. Fråganom de säsongmässiga variationerna av beläggningen vid kriminalvårdsansialternaberördes i anslagsframställningar för budgetåret1979/80. a. uttalades där att det hårda beläggningstrycket beror på variationer i intagningen av korttidsdöm-da. En totalutjämning av denna variation torde enligt inte kunnaåstadkommas utan långtgående förändringar i gällande lagstiftning. Enligtkriminalvårdsstyrelsen är den ojämnhet i antalet verkställbara domar som kanhänföras till lägre aktivitet hos polis, åklagare ochdomstolar en faktor som kan påverkas inom ramen för gällande lagstiftning.Variationer i beläggningen bör enligt i övrigtbemästras genom att stängda avdelningar på anstalterna tillfälligt tas ianspråk. Kriminalvårdsstyrelsenhar stängt vissa anstalter under lågbeläggningstiden.Samtidigt har personalen på dessa anstalter i de flesta fall kunnat gessemester utan att vikarier behövt anställas. En liknande ordning förutses 1979. Enarbetsgrupp inom för semesterstängning av anstalter m.m. avlämnade en promemoria med förslag till åtgärder för altbemästra beläggningstoppar avseende intagna vid öppen kriminalvårdsanstaltunder januari, februari, . Gruppen redovisade bl. a. enkartläggning av intagna som påbörjat verkställigheten ochfebruari 1978 på anstalterna , Viskan, Ulriksfors och . Avkartläggningen framgick bl. a. att de fiesta intagna fött sin påföljd bestämdgenom domar som meddelats . Enligt arbetsgruppen skulletoppbeläggningen vid anstalterna märkbart ha påverkats om de domar rörandebrott som begåtts före och som meddelats efterden 1 augusti1977istället hade meddelats ,. Vidare uppgavarbetsgruppen att beläggningen påverkas av uppskovsreglerna. Beviljade uppskovhade till stor del inneburit alt straffen verkställts ochfebruari 1978. Beläggningsutvecklingen vid öppna kriminalvårdsanstalter underåren 1975 - 1978 visar enligt arbetsgruppen att beläggningen varit högst underårens första månader men att den därefter sjunkit och varit JuU 1978/79:32 5 lägsti augusti, varefter den åter stigit . Fråganom den säsongmässiga beläggningsutvecklingen vid kriminalvårdsanstalternaberördes också i om platsbehovet ochplatstillgången vid kriminalvårdens anstalter. förordadekortare eller längre stängning av vissa anstalter vid temporärnedgång i beläggningen. I en uppföljning av revisionen inom kriminalvårdsverketi rekommenderade att anståndsinstitutet skulleaktivt utnyttjas för att en jämnare beläggning skulle uppnås på anstalterna. 1en revisionsrapport angående tingsrätternas handläggning av brottmålkonstaterade att tillströmningen av intagna tillkriminalvårdsanstalterna varierar kraftigt eftersom tingsrätternaavdömer färre brottmål . föreslog domstolsverketatt överväga möjligheten att utfärda rekommendationer om hur tingsrätternaskulle kunna lägga upp arbetet så att semesterperioden i mindre utsträckningbidrar till säsongvariationer hos kriminalvården. Med anledning av förslagetuttalade att det ankommer på och bör ankomma påkriminalvårdsstyrelsen att ensam ha ansvaret för verkställighetsfrågan.Domstolsverket avsåg inte att vidta några åtgärder på området. Bestämmelseromuppskov ges i lagen om beräkning av strafftid. Uppskov får medges avkriminalvårdsstyrelsen om det föreligger särskilda skäl att den som dömts tillfängelse behöver uppskov med hänsyn till hälsotillstånd, arbets- ellerutbildningsförhållanden eller andra omständigheter. Uppskov får meddelas från det domen blivit verkställbar eller om synneriiga skälföreligger . Under budgetåren 1976/77 och 1977/78avgjordes 2 705 resp. 3 2(X3 ansökningar om uppskov. Ungefär hälften av dessabifölls medan ungefär en fjärdedel beviljades delvis. Enligttillämpningskungörelsen till lagen om beräkning av strafftid för regionchefbeträffande den som dömts till fängelse högst medge anstånd medpåbörjande av verkställigheten om det behövs för att åstadkomma en jämnarebeläggning på kriminalvårdsanstalterna. Anstånd får medges högst sex månader.Om verkställighet påkallas på grund av att den dömde missbrukar alkohol ellernarkotika för anstånd inte förekomma. utnyttjas i praktikenendast i några enstaka fall . Denframtida utformningen och dimensioneringen av kriminalvårdsanstalterna ses fn. över av en arbetsgrupp inom med företrädare fördepartementet, och berörda personalorganisationer.Gruppen skall fastställa anstalternas utnyttjandegrad och behandlingsresursersamt lämna förslag bl. a. rörande åtgärder vid beläggningsvariationer. Arbetetberäknas bli avslutat . mening försvårar de stora variationerna i beläggningen,främst i de öppna anstalterna, ett rationellt utnyttjande av anstaltsbeståndet.Av vad som sagts ovan framgår att problemet övervägs JuU 1978/79:32 6 inomkriminalvårdsstyrelsen och att vissa åtgärder vidtagits med anledning av denojämna beläggningen. a. har vissa anstalter tillfälligt stängts underlågbeläggningstid. Viss påverkan kan också ske genom ändrade rutiner förlagföring och beivrande av brott. Önskemålet att åstadkomma en hårdare styrningav tiden lor verkställigheten, bl. a. genom användandet av uppskovs- ochanståndsinstituten, kan tillgodoses endast genom lagändringar. Fråganom åtgärder inom kriminalvårdens ram övervägs av den arbetsgrupp som f. n. seröver anstaltsbeståndet. Utskottet förutsätter att de olika uppslag som nämnts idet föregående prövas av gruppen. När gruppens arbete redovisats kan bättre ännu bedömas vilken betydelse arbetet i domstolarna har i sammanhanget. Utskottetvill erinra om att frågan om åtgärder i den delen inrymmer särskilda problemmed hänsyn till principen om domstolarnas självständighet när det gäller detdömande arbetet och deras förhållande till . Arbetsgruppensförslag bör ej föregripas av . Med dessa uttalanden avstyrkerutskottet bifall till motionen 245. 1motionen 1190 uttalar motionärerna att antalet kriminalvårdsanstalter medplatser för kvinnor bör ökas som ett viktigt led i uppbyggnaden avlokalanstaltssystemet. Frågan bör enligt motionärerna beaktas vid den pågåendeöversynen av anstaltsbeståndet. Motionsyrkandet innebär att de anfördasynpunkterna skall ges regeringen till känna. Fråganom förhållandena för kvinnliga intagna har tidigare behandlats av utskottetbland annat i samband med budgetbehandlingen under de två närmast föregåenderiksmötena (JuU 1976/77:29,1977/78:31). Utskottet har understrukit vikten avatt frågan om vården av kvinnliga intagna ägnas särskild uppmärksamhet vid denfortsatta uppbyggnaden av anstaltsbeståndet och utformningen av kriminalvårdeni övrigt. Därvid har utskotten särskilt pekat på önskemålet om vidgademöjligheter till lokalanstaltsplace-ring för kvinnliga intagna. Utöverde 84 platser för kvinnor som finns vid kriminalvårdsanstalten harinrättats sammanlagt 21 lokalanstaltsplatser för kvinnor. I de nyalokalanstalter som uppförs eller planeras i , (Hageby),, , och kommer också platser att inrättas för kvinnor.Kvinnoplatser kommer efter genomförandet av pågående ombyggnadsarbeten attinrättas också vid kriminalvårdsanstalterna. utanför ochOrretorp i närheten av Karistad. Somtidigare år vill utskottet, i linje med motionärernas önskemål, uttala sinanslutning till uppfattningen att de kvinnliga intagna har samma behov av ochsamma rätt till anstaltsplacering i närheten av hemorten som manliga intagna.En fortlöpande ökning av möjligheterna för kvinnoratt bli placerade pålokalanstalt sker f. n., och utskottet förutsätter att frågan ägnas särskilduppmärksamhet under den i det föregående nämnda översynen av anstaltsbeståndet.Någon ytterligare åtgärd från sida är enligt utskottets mening inteerforderiig. Med dessa uttalanden avstyrker utskottet bifall till JuU 1978/79:32 7 motionen1190 i nu behandlad del. Imotionerna 417 och 1168 begärs omprövning av regeringens beslut att lägga nedannexet Rödjan vid kriminalvårdsanstalten . I motionen 417 begärsockså att hos regeringen skall begära att frågan om semesterstängningav Rödjan prövas. Imotionen 500 begärs att regeringens beslut att lägga ned kriminalvårdsanstaltenLärbro inte verkställs förrän minst två lokalanstalter uppförts inomStockholmsområdet. Kriminalvårdsanstalteni är en lokalanstalt inom kriminalvårdens Boråsregion. Den har 109platser, 69 slutna på huvudanstalten och 40 öppna på annexet Rödjan som liggerca därifrån. På Rödjan finns verkstäder för grovsnickeri och grovsömnad.Arbetsdrift förekommer också i viss utsträckning i form av jord- och skogsbruk.Regeringen förordnade att annexet Rödjan skulle läggas nedså snart som möjligt, dock . Utskottet prövade förraåret två motioner med begäran om omprövning av nedläggningsbeslutet (JuU1977/78:31). Utskottet fann att det från statsfinansiella synpunkter varangeläget att den påbörjade reduktionen av anstaltsplatser fullföljdes. Medhänsyn till beläggningsutvecklingen kunde enligt utskottets mening reduktionenendast avse sådana anstalter som inte används för intagna med långastrafftider. Valet av bl. a. Rödjan hade enligt utskottet skett med särskiltbeaktande av de olika regionernas behov av lokalanstalter och öppnaanstaltsplatser, och utskottet fann inte anledning ifrågasätta riktigheten avdenna bedömning. Utskottet avstyrkte därför bifall till motionerna men framhöllsamtidigt att, om beläggningssituationen totalt sett förändras eller andra skälföranleder till det, särskild uppmärksamhet borde ägnas åt möjligheterna attbehålla Rödjan och det nuvarande platsantalet vid Mariestadsanstalten. Regeringenhar därefter som ovan nämnts upphävt beslutet om nedläggning avRödjan och meddelat att frågan kommer att prövas på nytt när en ny lokalanstaltkan öppnas i , vilket beräknas ske under /83. KriminalvårdsanstaltenLärbro på norra är en öppen riksanstalt med 58 platser. Regeringenbeslöt att anstalten skulle läggas ned , docksenast . Frågorom platsreducering vid Lärbroanstalten samt om nedläggning av anstalten hartidigare uppmärksammats av utskottet (JuU 1975:11, JuU 1976/77:29). a. att det med hänsyn till angelägenheten av attpersonalens intressen blir tillgodosedda borde vara möjligt att dröja mednedläggningen utöver den frist - till - som regeringenbestämt. Uttalandet gavs enligt beslut regeringen till känna. Regeringenhar därefter som ovan nämnts förordnat att Lärbroanstaltenskall läggas ned först i samband med att den första av två planeradelokalanstalter tas i bruk i . JuU 1978/79:32 8 beräknasbli färdiga under /82. Genomregeringens beslut beträffande Rödjan och harmotionärernas önskemål blivit i huvudsak tillgodosedda. Yrkandena i motionerna417, 1168 och 500 angående omprövning av tidigare nedläggningsbeslut bör vidsådant förhållande inte föranleda någon åtgärd från sida. Önskemåleti motionen 417 angående semesterstängning av Rödjan för prövas avkriminalvårdsstyrelsen i samband med övriga åtgärder som, enligt vad som sagtsovan, förbereds för att utjämna en väntad minskning i beläggningen undersommarmånaderna. Motionsyrkandet bör inte föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida. Imotionen 1190 tar motionärerna upp spörsmål kring nedläggningar av anstalteroch de problem nedläggningarna för med sig för berörd personal. Enligtmotionärernas mening börden pågående översynen av anslaltsbestån-det utmynna ien långsiktig plan för anstaltsbeståndets utveckling som bör föreläggasriksdagen. Beläggningsutvecklingenvid kriminalvårdsanstalterna har som förut nämnts inneburit enökning av antalet intagna med långa strafftider. Den reducering avanstaltsplatser, som tidigare ägt rum eller beslutats och som motiverats avminskningen i antalet intagna har inte kunnat fullföljas. Stängda avdelningarhar öppnats och beslut om nedläggningar har upphävts eller ändrats.Förändringar av denna art måste enligt utskottets mening anses olyckliga frånpersonalsynpunkt. Oro och ovisshet för framtiden hos personalen kan leda tillsvårigheter i planeringen av vårdarbetet. Ändringar i tidigare beslut försvårarde arbetsmarknadsmässiga insatser som görs för berörd personal. Fråndessa synpunkter skulle det enligt utskottets mening vara en fördel om detfanns en plan för den långsiktiga utvecklingen av anstaltsbeståndet. Det böremellertid anmärkas att den utveckling av beläggningssituationen som ägt rumunder svåriigen kunnat förutses och att politisk enighet iprincip har rått om att anstaltsbeståndet av statsfinansiella skäl borde minskasi takt med att beläggningen sjunker. Det för vidare anses vara en svår uppgiftatt vid planeringen av anstaltsbeståndet rätt bedöma effekten påbeläggningsutvecklingen av exempelvis ändringar inom straffiagstiftning-eneller i fråga om samhällets resurser för beivrande och lagföring av brott. Denförut nämnda arbetsgruppen som f n. ser över anstaltsbeståndet har bl. a. tilluppgift att lämna förslag rörande den framtida utformningen ochdimensioneringen av kriminalvårdsanstalterna. Det är enligt utskottels mening -mot bakgrund av den senare tidens beslut om ändringar av tidigarenedläggningsbeslut m. m. - angeläget att man under detta arbete beaktarönskemål om att anstaltsbeståndet organiseras på ett sådant sätt att en ökadeller minskad beläggning kan mötas med åtgärder som är mindre ingripande för deanställda än en anstaltsnedläggning. JuU 1978/79:32 9 Arbetsgruppens förslag och regeringensställningstagande till förslagen bör emellertid inte föregripas av någon åtgärdfrån sida. Utskottet förutsätter att i samband med nästaårs budgetproposition eller i annat lämpligt sammanhang får tillfälle att yttrasig i frågan. Huruvida arbetsgruppens överväganden bör leda till en långsiktigplan som föreläggs förenligt utskottets mening prövas närgruppenredovisat resultatet av sitt arbete. Meddessa uttalanden avstyrker utskottet bifall till motionen 1190 i nu behandladdel. Imotionen 1190 yrkas också att under förevarande anslag skall anvisa800 . utöver regeringens förslag. Medlen skall enligt motionärernaanvändas för försöksverksamhet med ett modifierat system med marknadsanpassadeersättningar till intagna vid kriminalvårdsanstalterna , ochÖdevata. Deintagna i landets kriminalvårdsanstalter för viss ersättning för utfört arbeteoch för deltagande i studier och andra aktiviteter. Genomsnittsförtjänsten pertimme var vid ackordslön . och vid tidlön . Vid studier utgick ersättning med . Lönesystemetskiljer sig markant från vad som tillämpas i samhället i övrigt ochersättningsbeloppen anses av de intagna vara obetydliga i jämförelse med vadsom gäller ute i arbetslivet. Kritikenmot systemet har motiverat de försök att anpassa arbetsersättningen tilllöneförhållandena på den allmänna marknaden som pågår vid denöppna riksanstalten och vid den slutna riksanstaltenSkogome. Utgångspunkten för löneberäkningen är kollektivavtalen på den öppnaarbetsmarknaden. Avdrag görs för belopp som motsvarar skatt. De intagna betalarersättning för kost. Resterande medel skall användas efter en individuellbudgetplan. Assistentpersonal bistår de intagna med planering av budgeten.Avsikten är att den intagne skall bidra till sin familjs försörjning och betalaskulder. Medel skall också avsättas för omkostnader under permissioner ochunder den efter frigivning-en. I försöksverksamheten vargenomsnittsförtjänsten . vid ackordslön ochII kr. PåTillberga är produktionen huvudsakligen inriktad på tillverkning av trähus.Därjämte finns en mekanisk verkstad. Beläggningen på anstalten uppgick den 1mars 1979 till 86 intagna. På sysselsätts huvuddelen av de intagna iett tvätteri medan övriga arbetar i en grovkonfektionsverkstad. Beläggningenuppgick till 69 intagna. Försökenmed marknadsanpassad arbetsersättning vid och har redovisatsi särskilda rapporter. Utvärderingarna visar att systemet underiättardeintagnas anpassning i samhället och verkar individuellt brottsförebyggandeåtminstone efter frigivningen. Många har lämnatanstalten helt skuldfria, andra med reducerade skulder. 1* 1978/79. JuU 1978/79:32 10 Bruttoutgifterna under /78 förförsöksverksamheten var vid 1,3 milj. kr. och vid 1,4 milj.kr. Kriminalvårdsstyrelsenuppgav i sina anslagsframställningar för /80 alt det skullemedföra en merkostnad på omkring 32 milj. kr. att införa ett system liknandedet vid och vid samtliga anstalter. Styrelsen bedömde ettförslag härom som orealistiskt och föreslog i stället en fortsattförsöksverksamhet vid och saml, för vissa andra anstalter,ett modifierat lönesystem i huvudsak byggt på principen om arbetsmarknadsanpassadersättning. I detta system föreslogs ersättningen till de intagna utgå i treformer, nämligen dels för arbete, dels för annan verksamhet, dels till dem somär helt eller delvis oförmögna att arbeta eller att delta i verksamhet.Arbetsersättningen föreslogs utgå med hänsyn till den intagnes arbetsinsatsmedan ersättningen för annan verksamhet skulle utgå enhetligt. För samtligaersättningsformer skulle eftersträvas anpassning till den reguljäraarbetsmarknaden.