bet · G201AU23 · 1978-12-31 00:00:00 — Det förslag lill indelning somutskottet längre fram i betänkandet lägger fram innebär befolkningsmässigtföljande. 96 av rikets befölkning 171 556 219 142 513 339754 546 496 838 212 653 2.1 2,6 6,2 9,1 6,0 2,7 Summa 2 368 074 Det föreslagna systemet med stödområden i sexklasser ställer ökade krav på underiag för bedömning av indelningen. Detärdärförviktigt alt man inom länsplaneringen tar fram ett så enhetligt material sommöjligt som man inte bör vara främmande för atl vidareulveckla ochprecisera de kriterier som tillämpats och som redovisats i detföregående. Utskottet kan inte förneka alt det pä grundval av det ipropositionen redovisade materialet varit förenat med stora vanskligheler attbedöma hur enskilda kommuner bör placeras i syslemet. Isamband med de fullständiga länsplaneringsomgångarna bör man utvärdera hur dengällande indelningen verkar och la ställning till behovet av förändringar idenna. Det kan inte uteslutas atl det kan visa sig ändamåls- AU 1978/79:23 47 enligt alt gå tillbaka till ett system med färre klasseroch måhända en kraftigare prioritering av de oiuråden som har de verkligt storaproblemen. I övrigt vill utskottet i detia sammanhang stryka under all inomramen för ett slödområdessysiem bör indelningen vara långsiktig. Ändringar iindelning bör endast göras om förhållanden ändras pä eit avgörande sätt, somkan väntas beslå om inie motåtgärder sätts in. Vad uiskoltet anfört i anslutning till de i dettasanuuanhang upptagna motionerna bör regeringen underrättas om. i detta avsnitt lar ulskottei upp frågor som rörprioriteringar inom län och kommuner. All fö en bättre inomregional balans ärett av regionalpolitikens mål. Stödområdesindelningen skall hjälpa lill allfrämja utvecklingen luol detta mål. Men även inom regioner som är placerade isamma stödområde kan det finnas skiljaktigheler som bör beaktas. Utskoitetutgår från all regering och myndigheter vid tillämpningen ser lill all stödetvarieras och får en inriktning som leder till en bättre inomregional balans. Motsvarande problem kan finnas även inom en del myckelvidsträckta kommuner i . förutsatte all inomen och samma kommun enhetliga siödregler skulle gälla men au del kunde varanödvändigt med en mera nyanserad bedömning i de lill ytan stora kommunerna. Utskottetdelar denna uppfattning. Det bör vara möjligt all fö till stånd denerforderliga differentieringen genom all stödet i sådana fall varieras inomramen för de maximiregler som gäller. Del kan i vissa fall bli nödvändigt attöverskrida de schabloner som inom ramen för systemet lillämpas för maximaltstödbelopp per nytillkommet arbeistillfälle. I undantagsfall har regeringenmöjlighel alt medge atl man även överskrider maximireglerna för del totalastödet. Med ett syslem som här skisserats är del möjligt allundvika alt dela kommuner på olika siödområden. I propositionen har en sådandelning föreslagits för tre kommuner. Utskoitet återkommer härtill i sambandmed ställningstagandena till indelningen av de olika länen. Delställningstagande lill principen om odelade kommuner som utskottet har gjorttillgodoser ett önskemål i den socialdemokratiska motionen 2561. I den delenbör alltså moiionen bifallas. innebär detta ställningstagande allutskottet går emot yrkandena i pariimotion lued krav på uppdelning aveit stort antal ytterligare kommuner, däribland åtskilliga som ime kan anses haden vidsträckta omfattning som sysselsältningsutredningen syftade på. Somtidigare sagts återkommer ulskottei lill de konkreta indelningsfrågorna längrefram i betänkandet. Den offentliga sektorn och regionalpolitiken Antalet centralt anställda inom denoffentliga sektorn har fördubblats och uppgickår lill i runt tal 1,2 miljoner. Ca 540 000 personer var det året anställdai statlig eller siais-underslödd verksamhel och ca 670 000 hos kommuner ochlandsting. AU 1978/79:23 48 framlidasysselsättningsökningen kommer troligen atl ske främst inom den offentligasektorn. Den får sålunda en allt större betydelse för sysselsättningen och denregionala utvecklingen. I propositionen behandlas vissa åtgärder för attöka de administrativa styrmöjligheterna alt påverka den statliga verksamheten iregionalpolitiskt syfte. Dessa åtgärder har delvis redan redovisats ibetänkandets avsnitt om länsplaneringen. Därutöver lar propositionen upp fråganom decentralisering av statlig verksamhel som medel i regionalpolitiken. Endecentralisering förutsätts omfatta både den centrala och den regionalastatsförvaltningen. 1sammanhanget noteras i propositionen att en beredskap måste finnas för alldämpa en alltför snabb tillväxt i . De åtgärder som kan kommai fråga bör i första hand avse tjänstesektorn. Någon ny omlokalise-ringselappanses inte aktuell, men regionalpolitiska aspekter bör vägas in då behovet avny statlig verksamhet prövas liksom vid omorganisation eller utökning avstatlig verksamhet. Därutöver bör möjligheterna till decentraliseringmålmedvetet bevakas i den fortlöpande planeringen av de statliga myndigheternasorganisation och verksamhel. Länsstyrelserna har fött i uppdrag att svara förden bevakningen i samband med länsplaneringen. BengtFagerlund m. fl. (s) understryker i motionen 2561 behovet av alt se övermöjligheterna atl omlokalisera nya eller expanderande verksamheter inomstatsförvaltningen. De påpekar att regeringen inte närmare har utvecklat sinsyn pä formerna för dessa överväganden och föreslår all en särskild delegationinrättas. Centerpartietuttalar i motionen 2562 att propositionens förslag är helt otillräckliga föratl fö lill stånd en vidgad planering av den offentliga verksamheten frånregionalpolitiska utgångspunkter. Partiet begär att skall uttala allnytillkommande statliga myndigheter skall lokaliseras utanförStockholmsområdet. Vidare kräver alt de centrala myndigheternaskall åläggas alt utarbeta planer för en successiv decentralisering. Normallbör planeras för an den centralt anslällda personalstyrkan reduceras med 10 96med en minskning av 10 000 anställda under fem är som mål. Detta bör kunna skegenom decentralisering av uppgifter till länsorgan eller lokala organ ellergenom all filialer eller avdelningar upprättas ute i landet. Samma yrkandenframställs av i motionen 1653 från allmänna motionstiden i är. Utskottetdelar uppfattningen i motionerna alt en spridning av statlig verksamhel är ettnödvändigt komplement av medlen för alt nå en regional utjämning.Betydelsefulla åtgärder har vidtagits redan tidigare. Här skall särskilt nämnas1971 och omlokaliseringar av central statlig förvaltning m. m. ochdecentraliseringen av universitets- och högskoleorganisationen. En fortsattomfördelning av statlig verksamhet måste emellertid komma till stånd på såvälcentral som regional nivå. AU 1978/79:23 49 Deåtgärder som härvid blir aktuella är delegering av beslutsbefogenheter ochdecentralisering av arbetsuppgifter från central till regional eller lokalnivå. Hit hör också omlokalisering av central statlig verksamhel. Någon nyomlokalisering av statlig förvaltning av det slag som tidigare genomförts ärenligt propositionen inte aktuell. Detta överensstämmer med den uppfattningstatsmakterna har givit till känna. Däremot bör man, som ocksåföresläs i propositionen, målmedvetet pröva möjligheterna all omlokalisera nyeller expanderande statlig förvaltning. Prövningen bör ske kontinuerligt, ochdärför bör inrättas ett särskilt organ med ansvar för verksamheten. Detta organkan lämpligen ha formen av en delegation, och utskottet biträder sålundayrkandet härom i den socialdemokratiska motionen. Enligt utskottets mening vara ändamålsenligt all knyta delegationen till regeringens kansli. Därmedunderlättas en koppling mellan delegationens arbete och den i sammanhangetbetydelsefulla budgetprocessen. fall ny statlig verksamhet inrättas bör, som redan sagts, lokaliseringsfräganprövas noggrant. Det är dock knappasi praktiskt möjligt att, somcenlermotionärerna vill, kategoriskt slå fast att nya förvaltningsenheter skallförläggas ulanför . Utskoitet kan så till vida hålla medmotionärerna om att starka skäl måste finnas för atl förlägga en ny statligverksamhet till eller dess grannkommuner, men hänsyn måste också taslill verksamhetens art och kontaktbehov. Vidare förekommer att till formen nyaorgan bildas genom omorganisation av tidigare verksamhet och omflyttning avredan anställd personal. Som exempel kan nämnas ombild-ningen av statensavtalsverk till . Utskoitetär heller inte berett alt biträda yrkandei i ceniermotionen om en planmässigreducering av antalet anställda i central förvaltning med ett fixerat tal.Utskottet förväntarsig alt det decentraliseringsarbele i vid mening somutskottet ovan uttalat sig för skall ge påtagliga resultat. Det skall ingalundauteslutas att man når de omfördelningseffekier som villställa upp som mål. Myndigheternas möjligheter all medverka i deregionalpoliliska utjämningssträvandena beror emellertid av skiftande faktorer,t. ex. om myndigheten under sig har en regional organisation eller ej. Decentrala myndigheternas storlek, som varierar högst avsevärt, är en annanfaktor. Det bör i sammanhanget också erinras om all en ganska betydande del avden centrala statsförvaltningen omlokaliserals. Manför vidare utgå frän att den föreslagna delegationen tillgodogör sigerfarenheterna av den tidigare utlokaliseringen av statlig verksamhet och avolika försök som gjorts med decentralisering av arbetsuppgifterna. med anledning av nu behandlade motioner anfört om inrättande av endelegation för omlokaliseringsfrägor, m. m. bör ges regeringen till känna. Centerpartietföreslår i sammanhanget att ett nytt anslag till särskilda regionalpohtiskaåtgärder i statlig verksamhet, m. m. förs upp på statsbudgeten. 4Riksdagen 1978/79. AU 1978/79:23 50 Anslagetbör enligl partimolionen 2562 beräknas till 100 milj. kr. Cenierförslagelanknyter till vad som har förordals av sysselsältningsutredningen som länktsig atl medlen skulle kunna användas till åtgärder för regional och lokalanpassning av affärsverkens service, decenlraliseringsål-gärder m. m. Utredningensförslag behandlas i propositionen. Föredragande statsrådet anser alt riksdagenliksom i varje särskilt fall bör pröva frågor om anvisning av medel somskall läcka särskilda kostnader för regionalpolitiskt motiverade åtgärder.Utskottet har samma mening och avstyrker lill följd härav motionensanslagsyrkande. 1 anslutning till synpunkter somsysselsältningsutredningen för fram görs i propositionen uttalanden ombetydelsen av att kommuner och landsting i sin verksamhetsplanering tar ökadhänsyn till regionalpoliliska faktorer och medverkar i strävandena attundanröja förvärvshinder. Ävencenterpartiet tar upp frågan i partimotionen 2562 och uttalar sig allmänt fördet angelägna i att kommuner och landsting medvetet decentraliserar sinverksamhet. Moderaternaanser i parlimotionen 2557 atl propositionens uttalanden ger anledningframhålla bl. a. att fullföljandet av de regionalpoliliska målen visserligenfordrar vissa former av samhällsplanering men att planeringen inte får göras sådetaljerad och definitiv alt enskilda människors, företags, kommuners ochlandstings olikartade möjligheter och ambitioner inte kommer fram. Det påpekasvidare all del är landsting och kommuner som skall fastställa planer förutbyggnad av institutioner för olika former av vård och barnomsorg. Desynpunkter som framförs i motionen bör enligt ges regeringen tillkänna. Föralt nä resultat i de regionalpoliliska utjämningssträvandena krävs samverkanmellan skilda intressenter. Det är betydelsen av denna samverkan somunderstryks i del aktuella avsnittet i propositionen. Utskottet har tidigare isamband med behandlingen av länsplaneringsfrågorna framhållit att del måsteankomma på länsstyrelserna att vid de samrädsförfaranden som äger rum hävda deregionalpolitiska riktlinjer som antas av statsmakterna. Detta kan emellertidinte anses som ett inträng i kommuners och landstings beslutanderätt, som f ö.är fastlagd i annan ordning. Utskottet har vidare svårt att se alt principiellameningsskiljaktigheler skall behöva uppstå kring frågan om det angelägna i attkommuner och landsting medverkar när det gälleratt förbättra den inomregionalabalansen och undanröja förvärvshinder för undersysselsatta grupper. På grund avdet anförda bör inte göra ett uttalande av det slag som begärs avmoderaterna. Deras yrkande avstyrks sålunda. AU 1978/79:23 51 Utskottet har i det aktuella avsnittet redovisatvad som anförts i propositionens motsvarande avsnitt om den offentliga sektornoch regionalpolitiken i de delar som uppmärksammats i motionerna. Vad som iövrigt anförts i samma avsnitt i propositionen föranleder inte något yttrandefrån utskottets sida. De regionalpoliliska stödformer som sedan millen av1960-lalet utvecklats som medel för atl påverka företagens lokalisering ärföljande: olokaliseringsbidrag vid byggnadsinvesteringar, oavskrivningslån vid byggnadsinvesteringar och, i vissa fall, maskininvesteringar, o lokaliseringslån vidbyggnads- och maskininvesteringar, o flyttningsersälining förmaskiner m. m., olånegaranti för anskaffning av omsättningstillgångar och för kostnader förmarknadsföring, ointroduklionsstöd vid nyanställning av personal i det allmänna stödområdet, osysselsättningsstöd vid nyanställning av personal i främst del inrestödområdet, o ulbildningsslöd förutbildning av nyanställd personal, 0 flyllningsstöd tillpersonal med kvalificerad yrkesutbildning. 1 bil.7 visas stödets fördelning pä län . Bestämmelserom stödformerna finns i förordningen (1970:180)om statligt regionalpolitiskt stöd.Vidare kan stöd ges enligt den s. k. offertprincipen. Med bidrag tilluppförande av kommunala industrilokaler och verksamheten med statligaindustricentra vill man påverka företagens lokaliseringsort genom att upplåtalokaler på förmånliga villkor. Det finns ytteriigare former av slöd tillnäringslivet vilka dock inte närmare behandlas i propositionen, bl. a.användningen av företagens investeringsfonder i regionalpolitiskt syfte, deregionala utvecklingsfonderna och transportstödet. Demodifieringar av den regionalpolitiska ålgärdsarsenalen som föreslås ipropositionen bygger i sina väsentliga delar på vad som har förordals avsysselsältningsutredningen. De mest påtagliga förändringarna är att antaletstödformer minskas och sysselsättningsslödet byggs ut. I propositionen betonassystemets karaktär av inledningssiöd. Följande fem stödformer föreslås: o slöd enligtoffertprincipen. AU 1978/79:23 52 Detta innebär atl följande stödformer skallupphöra: lokaliseringsbidrag, nyltningsersällning för maskiner m. m.,länegarantier och introduklionsstöd. Flyltningsstödettill viss personal skiljer sig från övriga stödformer därigenom all del interiktar sig lill företag utan till arbelstagare. Bidragskosi-naderna finansierasliksom de arbeismarknadspoliliska flyliningsbidragen från anslagetArbetsmarknadsservice. Denna form av stöd behandlas inte i propositionen. Utskottetfinner inte heller anledning lägga fram något förslag om förändring av stödet.Det kommer sålunda tills vidare atl finnas kvar i oförändrad form. Sysselsättningsstödetbeviljas för bestående personalökningar. Det utgår f. n. med sammanlagt 17 500kr. av räknat per årsarbetskraft. Del i propositionenföreslagna utbyggda stödet avses utgå i stödområdena 4-6 enligt följande: iområde 4 med totalt . , i område 5 med totalt 80 000 kr.under fem år och i område 6 med totalt . under sju är. Sysselsättningsslödetbeviljas f n. i efterhand. Om stödet avser fler än tio årsarbetskrafter förstaårel är avsikien all man i fortsättningen skall ha förhandsprövning. Tillfrågan om övergångsregler för sysselsältningssiödei återkommer utskottet i ettsenare avsnitt. Utbildningsstödetbeviljas med belopp och elev från fall lill fall. Del utgår fn. endast för utbildning av nyanställd personal. I propositionen föreslås denändringen alt ulbildningsslöd i undantagsfall skall kunna lämnas tillutbildning av redan anslälld personal. Avskrivningslånär ränie- och arnorieringsfria och skrivs f n. av med en femtedel . Denföreslagna nya formen av avskrivningslån innebäratt halva beloppet skrivs avefter och återstoden . 1 motsats lill nuvarande ordningskall avskrivning ske efler myndigheisbeslui i varje särskilt fall. Omavskrivning inte medges omvandlas länet till lokaliseringslän. Avskrivningslänenföresläs utgå i procent av byggnadskostnaden resp. kostnader för anskaffning avmaskiner, arbetsredskap och verktyg. Proceni-salserna differentieras i de olikasiödområdena på sätt framgår av samiuan-ställningen på följande sida. Det börobserveras att procenttalen utgör en övre gräns för avskrivningslånens storlek.Lån kan alltså beviljas efter en lägre procentandel av kostnaderna. Detföruisätts å andra sidan att procentsatserna i undantagsfall skall kunnaöverskridas,dock aldrigöver de högsta procenttal som föresläs för slödområde 6.Beslut om sådant förhöjt stöd bör fattas av regeringen. Lokaliseringslånskall i fortsättningen kunna lämnas inte bara för investeringar i byggnaderoch maskiner ulan också för att anskaffa omsätiningstill-gängar samt för atttäcka kostnader för marknadsföring, produktutveckling och andra liknandeåtgärder. F.n. för summan av lokaliseringsbidrag/avskrivningslån och lokaliseringslänmaximalt utgöra tvä tredjedelar av det godkända slödunderlagei. forlsällningenskall summan av avskrivningslån och lokaliseringslån vara högst avSlödunderlagei. Som sagts är avsikien alt regeringen liksom hinills iundantagsfall skall kunna medge slöd som överskrider det nu angivnaprocenllalei. Föredragande statsrådet räknar med att lokaliseringslån iflertalet fall kommer all beviljas med belopp som är lägre än de som maximaltkan utgå. Somlängsta länelid förordas 20år. Vid län till lurislanläggningarskalldock lidenkunna föriängas till . Liksom skall amorteringsansländ kunnamedges under högst . Offertprincipen behandlassenare i ell särskill avsnitt. Utskottetåterkommer i del följande lill ytteriigare frågor om det nya stödsystemet. Denhär lämnade redovisningen av propositionens förslag lill stödsystemåskådliggörs i följande sammanställning som även visar stödformernasdifferentiering i de olika stödområdena: Stödetsstorlek i olika stödområden Stödets storlek i procent av kostnader/kapitalbehov Stödets storlek i kronor Lokaliseringslån högst för resp. ändamål Totalt 40 000 under 3 år Totalt 80 000 under 5 år Totalt 130 000 under 7 är Iområdena 4-6 tillkommer enligt propositionens förslag följande yltedigarestödformer: stöd till turistanläggningar och lill uppförande av kommunalaindustrilokaler samt stöd enligt offertprincipen. AU 1978/79:23 54 Utskottet har i avsnittet om regionalpolitikensförutsättningar och mål behandlat den principiella frågan om avvägningen mellangenerella och selektiva medel i regionalpolitiken med anledning av ett yrkandeav moderata samlingspartiet. Utifrån sin principiella utgångspunkt att ökadvikt bör läggas vid generella medel förordar i partimolionerna 1533och 2557 alt socialförsäkringsavgifterna skall få användas som ett medel attfrämja den regionala balansen. I den sistnämnda motionen föreslås även attföretagen skall fö göra avsättningar pä förmånliga villkor till regionalainvesteringsfonder. Enligtmoderaterna bör regeringen lägga fram förslag om alt socialförsäkringsavgifternaskall sänkas i stödområdena 3 och 4sami i områdena 5 och 6. Denminskning av de totala lönekostnaderna som härigenom uppkommer för kommunernabör avräknas mot skatteuijäm-ningsbidragen. Förslag härom bör också presenterasav regeringen. Vidarebegär motionärerna atl regeringen skall utarbeta förslag till regionalainvesteringsfonder i enlighet med vad som anförts i partimotionen 1108. 1 dessafonder avses företagen på gynnsamma villkor fö avsätta medel för investeringari stödområdena. Moderaternaanser alt deras förslag leder till att behovet av selektiva åtgärder minskar.De yrkar som en konsekvens härav att den av regeringen föreslagna utbyggnadenav sysselsättningsstödet skall avslås. Dessutom anses förslagen leda lill ettminskal anslagsbehov för regionalpolitiskt stöd. Centerpartietgodtar de i propositionen föreslagna ändringarna i stödformerna som enliglparlimotionen 2562 innebär klara förbättringar och förenklingar i förhållandetill nuläget. Stödet bör emellertid enligt motionen byggas ut ytteriigare i stödområdena4-6. Sålunda väcks tanken på ett differentierat generellt sysselsättningsstöd istödområdena 5 och 6. Stödet föreslås motsvara en sänkning avarbetsgivaravgifterna med 5-10 96. yrkar i sin motion att fråganutreds skyndsamt med sikte pä att stödformen skall kunna börja tillämpas frånden . Vidare begär motionärerna att skall besluta attinvesteringsfonderna skall få användas / kombination med lokaliseringspolitisktstöd. Fonderna bör därvid i regionalpolitiskt syfte fö användas fritt inomstödområde 6 och efter prövning i de enskilda fallen inom områdena 5 och 4. ÄvenNils () vill i motionen 2566 att skall uttala sig för bör använda allmänt verkande stödformer inom regionalpolitikeni större utsträckning än f n. är fallet. Motionären vill atl man skall införaett permanent lönekostnadsbidrag inom stödområdena för alla anslällda hoskommuner och företag. Han väcker vidare tanken på att man skall införa ettavstånds- och kallortsbidrag till invånarna i vissa stödområden somman inför skärpta regler för avdrag för bilresor till och från arbetet istorstadsområdena och andra utpräglade tätortskommuner. Utskottettar först upp lill behandling de förslag i motionerna som syftar lill att medgenerella metoder utformade på olika sätt sänka lönekostnaderna för AU 1978/79:23 55 I sammanhanget behandlar utskoitet också propositionens förslagom utbyggnad av sysselsättningsstödet och moderaiernas yrkande om avslag pådelta förslag. Utskottethar tidigare i betänkandet ullalat att de regionalpolitiska stödformerna börutformas på grundval av de principer som har tillämpats. Man börsålunda använda både selektiva och generella medel i stödverksamheten, dock medtyngdpunkten lagd på selektiva åtgärder. Huvuddelen av stödet bör sålundalämnas efter en individuell prövning i de enskilda ärendena. Stödet börockså ifortsättningen framförallt fungera som ett stöd i inledningsskedet av enförelagsetablering. förslag om sänkta socialförsäkringsavgifter äroförenliga med dessa grundläggande principer. Det medför dessutom en mycketstort inkomstbortfall för det allmänna, och de regionalpoliliska effekterna kaninte väntas stå i proportion härtill. Enligt utskottets uppfattning bör man fäut väsentligt mer sysselsätt-ningsmässigl om man satsar resurser på ett systemav den typ som föreslås i propositionen och inte använder betydande medel somett kontinuerligt driftstöd för alla typer av verksamheter. Utskottet avstyrkeralltså förslag. Delsagda innebär inte alt det skulle saknas skäl att i viss omfattningsubventionera lönekostnaden i områden med sysselsällningssvärigheier.Sysselsättningsslödet aren sådan metod. Detta slöd härden fördelen all deldirekt stimulerar till att öka sysselsättningen som del har karaktärenav inledningssiöd. Propositionens förslag till utbyggnad av sysselsättningsslödetöverensstämmer helt med vad som har förordals av sysselsättningsutredningen.Förslaget är en välkommen förstärkning av de regionalpolitiska medlen isärskill utsatta regioner och bör därför genomföras. Härav följer anmoderaternas yrkande om avslag inte bör bifallas. Ettsysselsättningsstöd av det slag som föreslås i ceniermotionen får i principsamma effekter som den av föreslagna sänkningen avarbetsgivaravgifterna. De invändningarsom utskottet riktat mot avgiftssänkningenhar alltså en motsvarande tillämpning på cenierförslagel. Därtill kommer atlpropositionens förslag allmänl sett medför ett starkare ekonomiskt stöd lillförelag som nyelablerar eller utvidgar verksamhet inom stödområdena.Subventioneringen av lönekostnaderna ökas starkt genom den föreslagnautbyggnaden av sysselsättningsstödet som kommer alt utgå i de i centermotionenberörda stödområdena 4-6.