bet · G201SoU13 · 1978-12-31 00:00:00 — Materialet visar att behov föreligger avinsatser för dessa elever särskilt beträffande bostads- och arbetsförhållanden. Förall fl ökad kunskap om hur man i planeringen av samhällets service bättre skallkunna lillgodose de särskilda behov av insatser som människor med rörelsehinderbehöver pågår en behovs- och problembeskrivning av vuxna rörelsehindradessituation i sju kommuner och landsting. Ävenom resurserna ännu inte är tillräckliga för ändamålet, föreligger det dockenligt mening inte skäl atl anordna en speciell medicinskorganisation av del slag som molionärerna förordar. Verksamhelen skulle riktasig till ell mindre antal ungdomar, av vilka de flesta är från län.Ungdomar från övriga delar av landet söker numera i allt mindre utsträckningtill riksgymnasiel för rörelsehindrade. Flertalet gymnasieelever som kommerfrån övriga landet torde efter avslutad skolgång återvända till sina hemorteroch önskar knappast anlita en serviceverksamhet i . Strävanatt inom handikappvården och sjukvården tillämpa normaliseringsprincipeninnebär bl. a. atl särorganisalioner inte skall tillskapas för de speciellainsatser från samhällets sida som personer med långvariga och beståendefunktionsnedsätiningar behöver för atl kunna fungera så bra som möjligl. Desärskilda medicinska och sociala behov som ungdomar med svåra handikapp har,speciellt vid övergången till vuxenlivet, skall tillgodoses genom åtgärder inommedicinsk, yrkesinriktad eller social rehabilitering. Detta bör vad landstingenbeträffar ske inom den medicinska rehabiliteringens ram och inom primärvården. Enutbyggnad av den medicinska rehabiliieringsorganisationen pågår. Det ärangelägel all denna utveckling intensifieras och atl en kvalitetshöjning skerinom primärvården, så atl tillräckliga resurser finns för rehabiliteringsinsatserinom varje landstingsområde. Socialstyrelsenhar i ett publicerat principprogram för medicinsk rehabilitering(serien anser 1978:3), uttalat atl de kliniker för medicinskrehabilitering som gradvis växer fram, bl. a. har en viktig uppgift förungdomar med olika slag av funktionshinder som lämnarhabiliierings-organisationen men behöver fortsatta insatser i framliden. Enbetydande del av rehabiliteringsverksamheten ingår i primärvården. Enligtprincipprogrammet skall därför inom primärvården finnas resurser förfortlöpande behandling, träning och andra åtgärder för handikappade. Detuttalas också önskemål om att någon av primärvårdens läkare bör ha godutbildning i medicinsk rehabilitering. Sjukgymnaster och arbetsterapeuter måstefinnas i tillräckligt antal. Tillrehabiliieringskliniken hör resurser för bl. a. hjälpmedelscentral. En effektivhjälpmedelsorganisation skall även finnas på primärvårdsnivå. och dess arbelsvårdsservice är av stor vikt för depatienter som behöver hjälp med arbetsplacering, yrkesutbildning eller annanform av arbeisvårdande åtgärder. Del är angelägel alt denframlida primärvården flr ökade resurser, t. ex. SoU 1978/79:13 11 flerasjukgymnaster och arbetsterapeuter, saml atl all personal ges utbildning, såatl problem som uppkommer genom olika funktionshinder bättre kan uppmärksammasoch lösas inom primärvården. Delär även viktigt all de handikappade elevernas hemortskommuner tidigt informerasom alt ungdomarna avslutar sin skolgång och att kommunerna genom olikaåtgärder tar sitt ansvar för dessa ungdomar. Socialstyrelsenanser det viktigt atl de kunskaper som samlats på elevmedicinska avdelningenvid kommer till nytta genom atl avdelningen knyts lill någonlämplig rehabilileringsenhei i , t. ex. vid karolinskasjukhuset. Statenshandikappråd anför bl. a. följande. Rådet anser all en medicinsk serviceverksamhet avdella slag bör handhas av sjukvårdshuvudmannen. Detär dock av slörsla vikt alt den erfarenhet och sakkunskap som finns samlad påden elevmedicinska avdelningen hos styrelsen för vårdartjänst tas till vara. Rådetföreslår mot denna bakgrund atl den elevmedicinska avdelningen hos styrelsenför vårdartjänst knyts till i Slockholm som lorde ha debästa förutsättningarna atl adminisirera och utveckla verksamheten. Styrelsenför vårdartjänst (SV) anför bl. a. följande. Med anledning av den minskade efterfrågan påelevplais inom försöksverksamheten i och undersöker SV studie-och yrkesvals-situationen för svårt rörelsehindrade högstadieelever. Avundersökningen framgår au svårt rörelsehindrade elever numera i alltstörre utsträckning söker till gymnasieskolor på hemorten och att man föredraratt gå i hemortens skola framför att studera i Slockholm. Del är därför inte auvänta att efterfrågan på elevplais inom den speciella gymnasieutbildningen iStockholm kommer att öka i framliden. 1molionen sägs att när eleverna lämnar skolan är de "hänvisade lill denallmänna öppna sjukvården och till sjukhusens habiliterings- och rehabiliteringsenheier".SV vill i anslutning lill detta framhålla alt de ungdomar som har avslutat sinastudier vid och gymnasium i likhet med andra svårthandikappade ungdomar eller vuxna är hänvisade till den allmänna öppna vårdenoch lill sjukhusens habiliterings- eller rehabiliteringsenheier vare sig dearbetar eller bedriver studier. Enskillnad föreligger dock, nämligen den atl SV iklätt sig elt mera långtgåendeansvar för de svårt rörelsehindrade eleverna i försöksverksamheten medgymnasial utbildning i och och alt det i delta åtagande liggeratt svara för att ungdomarna efler avslutad skolgång remitteras lill och flrkontakt med sjukhus, sjukgymnast, hjälpmedelscentral, social servicecentraletc. på sin bostadsort. Vidaresägs i molionen att "Under de gymnasiala studierna har de unga intemöjlighel all följa olika tidskrävande behandlings- och träningsakiiviteter",saml att "behovet av behandling och träning anmäler sig därför med destostörre styrka i skarven mellan studier och arbete m. SVvill i anslutning till detta framföra följande. SV ger de svårtrörelse-hindr.ide eleverna uppehållande behandling . Intensivboh:indling förekommer endasl sporadiskt efter exempelvis operationer. SoU 1978/79:13 12 Elevernafår således inte intensiv behandling annat än i undantagsfall. Däremot får deefter samråd mellan läkare och behandlande personal alltefter behov fortlöpandebehandling. SV ansluter sig inte till motionärernas uppfattning alt det efterskoltiden skulle föreligga ett uppdämt behov av behandling och träning annal änundantagsvis för ett fåtal elever. SVkan inte tillstyrka alt en speciell resurs byggs upp för medicinsk service ålen avgränsad grupp svårt rörelsehindrade ungdomar enligt motionärernas förslag.En speciellt uppbyggd medicinsk serviceverksamhet, förlagd till Slockholm ochmed uppgift att efter avslutad skolgång i övergången lill arbetsliv eller annanverksamhel tillhandahålla de f. d. eleverna bl. a. en intensiv behandling,skulle fl stora svårigheter att fylla sin uppgift när det gäller ungdomarutanför . Förekomsten av sådan verksamhet skulle knappastunderiälla elevernas ulslussning till den öppna vården m. m. utan kanskesnarare fördröja den. SV har redan, som tidigare nämnts, ansvaret för alt ensådan ulslussning förbereds och sker när eleverna slutarskolan. SVkan inte heller tillstyrka alt en verksamhet av detta slag skall knytas tillstyrelsen. Medicinsk verksamhel skall höra lill sjukvården. För alt lillgodosealla svårt rörelsehindrade och andra svårt handikappades behov av medicinskservice anser SV atl man bör bygga ut samhällets befintliga resurser i form avdecentraliserad öppen vård samt vuxenhabiliiering och rehabilitering. SV anserdock att behovet bör utredas av en särskild medicinsk serviceverksamhet medsjukhusanknytning, där erfarenheten av de speciella problem svårtrörelsehindrade och andra svårt handikappade har kan samlas och som kan fungerasom en särskild specialitet för hela landet. Denna specialitet kan sedananlitas genom remisser på vanligt sätt. Utredningen bör också pröva hur denerfarenhet som finns samlad inom den elevmedicinska avdelningen vid SV kantillvaratas och utvecklas. a. följande. Den allmänna målsättningen bör vara att så långtmöjligt försöka normalisera tillvaron för alla med handikapp, dvs. för såvälbarn, ungdomar som vuxna. ser därför positivt på allaåtgärder som vidtas för att underlätta tillvaron för rörelsehindrade barn ochungdomar liksom för barn och ungdomar med andra handikapp. 1sammanhanget kan nämnas en gemensam rekommendation som de båda kommunförbundensstyrelser antagit vid sammanträden den 21 respeklive ,gällande samverkan primärkommuner - landsting i fråga om service och omsorg förbarn med behov av särskilt stöd och stimulans. Rekommendationen ger förslagtill riktlinjer för landsting och kommuner att tillämpas vid integrering avhandikappade barn i primärkommunal förskoleverksamhet. Behovelav att samordna habiliterings- och rehabiliteringsinsatserna är stort dåhabilitering och rehabilitering av handikappade sker under medverkan av olikahuvudmän och myndigheter och landslingens resurser för dessa verksamheter ärfördelade inom olika verksamhetsområden. Om en helhetssyn i behandlingen av denenskilde individen skall uppnås, är också behovel av ökade insatser i samarbetemellan kommuner och landsting nödvändigt. Inomlandstingen pågår en utveckling all samordna habiliteringsresurserna för allbättre kunna utnyttja dem. Denna strävan uttrycks bland annat i landstingensplaner för habiliteringsverksamheien. SoU 1978/79:43 13 Huvuddelen av rehabiliteringen bör organisatorisktkunna inlemmas i primärvården på del lokala planet. Med en sådan lillämpningbör en nöjaktig rehabilitering kunna byggas upp för det stora fiertaletmedicinska rehabilile-ringsfall. Sådana frågor prövas bland annal i delgemensamma utvecklingsarbetet mellan de båda kommunförbunden, socialstyrelsenoch Spri. Landstingenshabiliterings- och rehabiliteringsverksamheter är föremål föromorganisation med bland annat målsättningen all i samverkan med olika berördainstanser kunna lillgodose olika handikappgruppers såväl generella somindividuella behov. Motionens förslag beträffande en särskild medicinskserviceverksamhet för svårt handikappade unga, som avslutat sina studier vidIngemundsskolan och gymnasium i är svårt atl förena medden strävan till samordning och integrering som pågår i samhället och även inomhabiliterings- och rehabiliteringsverksamheterna. a. följande. Antalet elever som söker sig lill den sedan 1971pågående försöksverksamheten med gymnasieutbildning för svårt rörelsehindradeelever har successivt minskat. Sociala, medicinska och pedagogiska stöd- ochhjälpål-gärder för handikappade och deras föräldrar har förbättrats ute ilandet vilket möjliggör all ungdomarna kan bo kvar i sina hem och gå ihemortens skola. För /79 räknar man med att endasl 40 elever kommerall vara aktuella för denna utbildning. Dennautveckling anser förbundet vara myckel positiv och glädjande. Inga skäl talarför alt elevunderlaget i framliden heller kommer all öka. Enannan utvecklingstendens som vi anser att det finns skäl att påtala är att deflesta som är inskrivna vid "riksgymnasiel" kommer från Stockholmsområdet.Detta innebär atl utbildningens karaktär av atl ha ett riksomfattandeelevunderlag inte är lika utpräglad , som när verksamheten påbörjades. Förbundetsuppfallning är att medicinska behandlingsresurser för den här gruppen ungdomarskall tillgodoses som för övriga svårt handikappade, dvs. inom den ordinariesjukvårdens ram. Behovel skall därigenom tillgodoses av sjukvårdshuvudmännen.Habiliterings- och rehabiliteringsresurser både för barn och vuxna måsle byggasut över hela landet och flnnas tillgängliga inom den öppna vården på hemorten.Specialistvård måste också finnas, dit man på vanligl sätt remitteras vidsärskilda behov. Resursernavad gäller rehabilitering och habilitering för barn och vuxna är ojämntfördelade i landet. Dessutom samlas erfarenheter om dessa problem hos berördpersonal. Behovel av specialistvård är därför i dagens läge mycket stort. I ellulbyggnadsskede är dessutom behovet av specialister för konsultuppdrag myckelpåtagligt. Del medicinska vårdansvaret skall trots detta ligga kvar påprimärvården i hemorten. 1 annal fall finns risk för alt utvecklingen inomområdet avstannar. Vidden nuvarande elevmedicinska avdelningen vid Styrelsen för vårdartjänst finnsi dag mycket viktig erfarenhet av medicinsk behandling av svårt rörelsehindradeungdomar samlad. Del finns alla skäl all tillvarata denna kunskap närspecialistvården skall byggas upp. Förbundetanser sammanfattningsvis atl del inte finns några skäl till all knyta någonmedicinsk serviceverksamhet lill Styrelsen för vårdartjänst. Styrelsen förvårdartjänst skall däremot hjälpa eleverna alt få kontakt medsjukhus,hjälpmedelsceniraler, sociala myndigheter osv. SoU 1978/79:13 14 Därigenom tillgodoses behovet av uppföljning av elevernassituation. Behovetfinns dock av en särskild medicinsk specialitet inom sjukvården för despeciella medicinska problem som kan finnas hos svårt rörelsehindrade barn ochungdomar. Erfarenheter måste samlas inom området och utvecklingen följas, medforskningsinsatser osv. Detta behov skall tillgodoses av sjukvårdshuvudmännen.Erfarenheterna hos den nuvarande elevmedicinska avdelningen vid Styrelsen förvårdartjänst bör därvid tas lill vara. Avdelningen bör därför överföras tillnågon sjukvårdsinrättning, t. ex. . a. följande. HCK vill framhålla all antalet elever somundervisas vid ovan nämnda skolor kontinueriigl har minskat beroende på allalll flersvårt rörelsehindrade elever llr sin undervisning på hemorten. HCKanser all delta är en utveckling som ligger i linje med samhällets integrerings-och normaliseringssirävanden för handikappade. Vianser inte all en särskild resurs för medicinsk service ål en avgränsad gruppsvårt rörelsehindrade ungdomar bör tillskapas. Främst bör de rehabiliteringsresursersom redan finns byggas ut så all de kan lillgodose svårt handikappadesmedicinska servicebehov. Vi anser dock alt behovel av en medicinskserviceverksamhet som tillgodoser myckel gravt handikappades särskilda kravnärmare bör utredas. En sådan verksamhel bör ha sjukhusanknylning. Ansvaretför verksam heten bör självklart åvila sjuk vårdshuvudmannen. Verksamheten bör- genom remissförfarande - vara öppen för alla svårt handikappade i landet somkräver de speciella resurser som verksamhelen kan ha. De erfarenheter somerhållits vid den elevmedicinska avdelningen hos styrelsen för vårdartjänstskall givelvis tillföras den ovan skisserade verksamheten. Vidgadeuppgifter för styrelsen för vårdartjänst 1 molionen 1977/78:1108 av m. (s) anförs bl. a. atl samhällsorganen ställs inför komplicerade problem, närdel gäller all lillgodose flerhandikappades behov. Antalet kombinationer avskador och sjukdomar är myckel stort, påpekas det, och kommunerna har ringaerfarenhet av hur de individuella problemen kan lösas. Detta gäller, sägs delvidare, i stor utsträckning även för landsting och statliga huvudmän inom derasansvarsområden. Svårigheterna på flerhandikappområdei är bl. a. administrativa,påpekas del vidare, då oftast olika huvudmän - och olika förvaltningar hos sammahuvudman - måste vara engagerade för atl finna en bra lösning. Molionärernaframhåller all frågan om flerhandikappade är en fråga om små gruppers problemoch atl del i sådana fall ofta är nödvändigt att staten -åtminstone i ellövergångsskede - lar ell övergripande ansvar för alt ändamålsenliga åtgärdervidtas. Motionärerna påpekar alt styrelsen för vårdartjänst och dess personalhar en unik samlad erfarenhet belräffande SoU 1978/79:13 15 svårthandikappades situation, problem och behov och alt styrelsens kunnande ochresurser i övrigl säkerligen skulle vara lill nytta för andra än sluderande ochför andra flerhandikappade än dem med rörelsehinder som grundhandikapp.Styrelsen skulle bl. a. enligt molionärerna kunna ge kommuner, landsling ochstatliga huvudmän bättre möjligheter alt lösa flerhandikappades problem. Styrelsensmera långsiktiga uppgift vid en vidgning av uppgifterna till alt även avseinsatser för flerhandikappade skulle enligt motionärerna vara all finna metoderför att tillgodose individuella behov. I elt övergångsskede, vilket för vissaslag av flerhandikapp kan bli långt, sägs del vidare, får verksamhelen inriktaspå prakliska åtgärder för atl lillgodose de stora behov som finns på området. Utredningsarbeteom de flerhandikappades problem Med anledning av motioner, vari frågan om åtgärderför atl förbättra de flerhandikappades situation logs upp, uttaladesocialutskottet i betänkandet SoU 1973:12 att ett utredningsarbete omekonomiska och andra åtgärder lill stöd för flerhandikappade borde komma tillstånd. Ulredningen borde enligt ulskollel omfatta en kartläggning av desärskilda problem som i olika situationer uppstår för flerhandikappade, enbedömning av hur befintliga stödformer på bästa möjliga sätt skall kunnaanlitas för att tillgodose flerhandikappades behov samt werväganden om vilkaytterligare insatser som kan behövas föratt flerhandikappade skall fl det stödsom deras situation kräver. På förslag av utskottet beslutade (rskr1973:180) ge Kungl. Maj:t till känna vad utskottet sålunda anfört. Genom beslut överlämnade Kungl. Maj:iriksdagens skrivelse jämte socialulskottels betänkande, såvitt avsåg frågan omflerhandikappades problem, till handikapputredningen (S 1966:38) för atl prövasav utredningen vid fullgörandet av dess uppdrag. Med stöd av ell regeringens bemyndigande år 1977har omsorgskommitten (S 1977:12) tillkallats för atl utreda vissa frågor omomsorgerna för psykiskt utvecklingsstörda, psykotiska barn ochflerhandikappade. Omsorgskom-mitlén har övertagit handikapputredningens uppdragbeträffande flerhandikappade och handikapputredningens arbete har i sambanddärmed ansetts slutfört. Omsorgskommitlén skall enligt direktiven förutredningsarbetet arbeta snabbi. Omsorgskommitlénhar lill statsrådet och chefen för vara flerhandikappad, vari omsorgskommitlén redovisat vad somframkommit om de flerhandikappades problem vid konferenser med flerhandikappadesamt vid samtal med enskilda handikappade personer och anhöriga till dem.Omsorgskommitlén framhöll i ett pressmeddelande i samband med överlämnandet avrapporten bl. a. atl kommunerna har liten erfarenhet av hur de individuellaproblemen SoU 1978/79:13 16 kanlösas och all della i stor utsträckning också gäller för landsting och statligamyndigheter. För sällan förekommande slag av flerhandikapp är del, sades del,inte sannolikt, all små enheter någonsin får tillräcklig erfarenhet ellerunderiag i övrigt för att var för sig kunna tillhandahålla behövlig omvårdnad.Omsorgskommitlén underströk alt ett närmare samarbete över huvudmannaskapsgränseroch mellan olika förvaltningar hos samma huvudman krävs för alt klaraflerhandikappfrågan. Svårigheterna på detta område är, sades det, i hög gradadministrativa. Det framhölls alt omsorgskommilténs uppdrag är all finna lösningarsom kommer lill rätta med flerhandikappades eftersatta situation. Omsorgskommitténberäknas avge sitt huvudbetänkande . I betänkandet behandlas två motioner med förslagsom berör styrelsen för vårdartjänst, nämligen dels förslag om viss medicinskserviceverksamhet efter den gymnasiala utbildningen för svårt handikappade, förvilka styrelsen tillhandahållit bostad med omvårdnad under utbildningen, delsförslag om vidgning av styrelsens uppgift till all avse även insatser för flerhandikappade. Sombakgrund lill behandlingen av moiionsförslagen lämnas följande uppgifter om bl.a. den verksamhet som styrelsen för vårdartjänst nu bedriver. Styrelsenför vårdartjänst inrättades . Den fick i uppgift alt leda en av statenbekostad verksamhel med vårdartjänst ål svårt handikappade som bedrivereftergymnasiala studier och studier vid folkhögskolor. Styrelsen fick vidare iuppgifl atl i samråd med () planera den framtidautformningen av en gymnasial utbildning för svårt rörelsehindrade och andrasvårt handikappade, som med staten som ekonomiskt ansvarig var knuten till detav åt lytta och vanföra i Slockholm drivnaNorrbackainstilulet i kommun - på Norrbackaområdet i närheten av karolinskasjukhuset. övertog staten verksamhel vidNorrbackainstilulet, och kommun åtog sig all leda den pedagogiskaverksamheten vid gymnasieskolan, som kom atl kallas Ingemundskolan. Successivtbyggde styrelsen för vårdartjänst ut en verksamhet för eleverna iIngemundskolan med bostäder med personlig omvårdnad i elevhushåll ulanförNorrbackainstilulet. Styrelsenför vårdartjänst och SÖ föreslog att gymnasieutbildningen för svårtrörelsehindrade och andra svårt handikappade skulle integreras i befintligaeller planerade gymnasieskolor i Slockholm, och samt i Malmöeller . Verksamheten, som beräknades avse totalt ca 130 elever, föreslogsbli uppbyggd successivt med början i Slockholm, där undervisning för ca 20 eleverföreslogs bli anordnad fr. o. m. SoU 1978/79:13 17 budgetåret1974/75 i det blivande gymnasium. Förslagel om gymnasieutbildning,integrerad i gymnasium, antogs av statsmakterna. Utbildningsutskottetansåg (UbU 1974:8 p. l)att verksamhelen i inte borde utvidgas ochalt motsvarande försöksverksamhet inte borde startas på annan ort förränlillräckliga erfarenheter vunnits i . Avtal träffades däreftermellan staten och om försöksverksamhet med utbildning för ca20 svårt rörelsehindrade eller andra svårt handikappade från hela rikel vidSkärholmens gymnasium. För eleverna skulle boslad med personlig omvårdnadtillhandahållas i elevhushåll i . Styrelsen för vårdartjänst och SÖfick i uppdrag alt kontinueriigl utvärdera denna försöksverksamhet. En förstarapport avgavs . Mol bakgrund av positiva erfarenheter avförsöksverksamheten vid Skärhomens gymnasium ansåg styrelsen för vårdartjänstoch SÖ atl man borde överväga en fortsall utbyggnad av försöksverksamheten medgymnasial utbildning för svårt rörelsehindrade m. fl. gavregeringen slalens förhandlingsnämnd i uppdrag atl som eu led i en avvecklingav Ingemundskolan uppta förhandlingar med kommun om undervisningav ca 20 svårt rörelsehindrade eller andra svårt handikappade. Mot bakgrund avatt antalet sökande med sådana handikapp lill den gymnasiala utbildningen vidSkärholmens gymnasium och Ingemundskolan sjunkit avsevärt - bl. a. på grund avökad integrering i hemortsskolorna - har emellertid SÖ efter samråd medstyrelsen för vårdartjänst i en framställning till regeringen i maj i åranhållit att regeringen skall återta uppdraget lill slalens förhandlingsnämndatt förhandla med kommun. Ioch med utgången av /78 har Ingemundskolan avvecklats. Fyra eleveri kommuns skolväsende, vilka fram till avvecklingen varil elever iIngemundskolan, får även under innevarande läsår undervisning i f. d.Nortbackainsiiluiets lokaler. Antalet elever i gymnasieutbildningen för svårtrörelsehindrade eller andra svårt handikappade vid gymnasium uppgårunder innevarande läsår lill ca 35. Behovet av elevplaiser i gymnasieutbildningförsvårt rörelsehindrade m. fl. ulanför hemorten beräknas under de närmasteåren avse ca lio nytillkommande elever , dvs. Medanå ena sidan försöksverksamheten med gymnasial utbildning för svårt rörelsehindradeoch andra svårt handikappade minskat har å andra sidan verksamhelen medvårdartjänst åt svårt handikappade, som bedriver eftergymnasiala studier ochstudier vid folkhögskolor, ökat. Förmedicinsk vård och behandling för eleverna i gymnasieutbildningen förbi. a.svårt rörelsehindrade har styrelsen för vårdartjänst en elevmedicinsk avdelningmed en elevläkare samt sjuksköterskor, arbetsterapeuter, sjukgymnaster och entekniker. För den sociala servicen svarar psykologer och kuratorer. Med hänsyntill den minskade verksamheten har styrelsen för vårdartjänst inför årsskiftet1978-1979 aviserat elevläkaren om nedsätlning SoU 1978/79:13 18 avarbetstiden saml sagt upp viss annan personal vid den elevmedicinskaavdelningen. Medicinskserviceverksamhet för vissa svårt handikappade I molionen 1977/78:1084 av m. (s) påpekas bl.