bet · G201JoU33 · 1978-12-31 00:00:00 — Utskottetfinner vidare att lagförslaget i vad avser tolkningen av 9 S synes ge formellmöjlighet till myndighelsätgärder som kan leda lill långtgående ingrepp i denenskildes brukningsförhållanden m. m. Det framstår med hänsyn härtill som motiveratatt klarlägga att lagen skall gälla uppsikt över markens produktionsförmågasamt att de åtgärder som kan påkallas med stöd av denna lag endast skall avseden tid som åtgår för att återställa vanskött mark i hävdat skick. Vidare börde åtgärder som erfordras vara försvariiga ur ekonomisk synpunkt och meddelandeav förelägganden ske med urskillning i vad avser rimliga åtgärder för attåterställa mark i godtagbar hävd. Utskottetanser att de preciseringar som i ifrågavarande avseende är påkallade på ett ändamålsenligtsätt tillgodoses genom de förslag till ändringar i 9 § som motionärernaframlagt. Utskottet tillstyrker således yrkandet 3 i motionen 2623. delsutskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande lantbruksnämnds förelägganden medanledning av regeringens förslag och med bifall till motionen 1978/79:2623,yrkandet 3, antar förslaget till lag om skötsel av jordbruksmark JoU 1978/79:33 12 medden ändringen att 9 § erhåller följande som reservanternas förslag betecknadelydelse: Omdet uppenbart behövs för alt Om det uppenbart behövs för alt 3 § skall efterlevas, fär lantbruks- 3 § skall efterievas, får lantbruks nämnden förelägga innehavaren alt nämnden förelägga innehavaren att åter ta mark i jordbruksproduktion, åter ta mark i jordbruksproduktion, att sätta i stånd mark eller markan- att sätta i stånd mark eller, om det läggning eller att ge växtodlingen inte är uppenbart obilligl, underhålla ändrad inriktning. Innehas marken markanläggning eller att ge växtod- med nyttjanderätt, fär föreläggande i ling ändrad inriktning . stället riktas mot ägaren. Innehas marken med nyttjanderätt, får föreläggande i ställetriktas mot ägaren. När lantbruksnämndenmeddelar När lantbruksnämnden meddelar föreläggande, skallnämnden ange de föreläggande, skall nämnden ange de åtgärder som behövs förändamålet. åtgärder som behövs för ändamålet. Nämnden kan sälta ut vite. Nämndenkan sätta ut vite. Ägare eller brukare ärskyldig att Ägare eller brukare är skyldig all tåla alt föreskriven åtgärd vidtas tåla att föreskriven åtgärd vidtas även om föreläggandetriktas mol även om föreliggandet riktas mot beträffandemoiionen 1978/79:2589 av , i och (alla m). Vi delar i princip inte civiluiskoltets bedömning ivad avser behovet av att genom ändring i bygglagstiftningen ange krav omunderhåll m. m. på jordbrukels ekonomi- eller övriga byggnader. Vi anser förvår del alt varken ekonomiska eller praktiska möjligheter föreligger alt, påetl så genomgripande sätt som motionären föreslår, reglera underhållet avbyggnadsbeståndet på landsbygden. På goda grunder kan vidare övervägas om detfrån allmän synpunkt är önskvärt med regler för var gränsen går för begreppet"förfallen byggnad" resp. "förfulande byggnad". Man kansvårligen bortse från att det i de fiesta sammanhang blir fråga om subjektivabedömningar. Likaså vill vi erinra om att del på landsbygden inte bara finnsbyggnader som tillhör lantbruket samt att många byggnader i vissa sammanhangfrån rent jordbruksdriflsmässig synpunkt är att betrakta somöverloppsbyggnader. Inte minst Jordbrukets rationalisering har bidragit tillalt antalet oanvända hus i vissa bygder är stort. Enligt vår mening borde deltasynsätt ha kommit lill JoU 1978/79:33 13 uttryckvid behandlingen av motionen i fråga. Vi anser det angeläget att här framfördasynpunkter tas i beaktande i samband med frågans fortsatta behandling. JoU 1978/79:33 14 1978/79:4 y Medanledning av motion om åtgärder mot vanhävd och bristande underhåll avjordbrukets byggnader har hemställt att civilutskottetyttrar sig över motionen 1978/79:2589 av (), vari hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att överväganden bör göras ilämpligt sammanhang om ytterligare åtgärder mot vanhävd och bristande underhållav Jordbrukets byggnader. Enligt 50 § byggnadsstadgan (BS) skall byggnadunderhällas så att hållfastheten inte äventyras saml brandfara, sanitärolägenhet eller vanprydnad inte uppkommer. Motsvarande bestämmelse fanns både i1931 och byggnadsstadgor. nämnda bestämmelsen är emellertid i fråga om ekonomibyggnader förjordbruk, skogsbruk eller därmed Jämföriig näring tillämplig endast inom områdemed fastställd generalplan, stadsplan eller byggnadsplan. Deiia betyderexempelvis i praktiken alt flertalet som en följd av jordbruketsstrukturomvandling övergivna och förfallna ekonomibyggnader pä landsbygdenfaller utanför stadgans underhållsbesläm-melse. I naturvårdslagen (NVL) finnsemellertid en bestämmelse (21 §) som är tillämplig i detta fall. Där föreskrivsnämligen att om byggnad inom område, som inie ingår i fastställd generalplan,stadsplan eller byggnadsplan, har lämnats att förfalla och landskapsbildendärigenom i väsenilig män skadas, äger förelägga ägaren att rivaeller säua i stånd byggnaden eller annorledes avhjälpa skadan i den mån dettainte kan anses oskäligt betungande. Beträffandebyggnad som i väsentlig mån blivit skadad eller till följd av vanvård är altanse som förfallen fär föreskriva att den skall rivas, om deninte blir iståndsalt inom skälig tid (51 § 1 mom. BS). Denna bestämmelse gällerdock inte sådana ekonomibyggnader för jordbruk, skogsbruk eller därmedjämförlig näring, som ligger utanför område med fastställd plan. Ombestämmelserna i 50 och 53 >§ BS inte följs har möjlighetatt med stöd av 16 § lagen om påföljder och ingripanden vid olovligt byggandem. (LPI) ingripa och förelägga den ansvarige - även annan än JoU 1978/79:33 15 ägaren- att vidta åtgärden i fråga. Föreläggande får förenas med viteeller föreskrift om tvångsutförande. Idetta sammanhang kan även nämnas bestämmelsen i 53 § 1 mom. BS enligt vilkentomt skall hållas i vårdat skick. Vidare skall enligt samma författningsrumdärvid tillses alt växtligheten inte hindrar siklen för trafiken. Med tomtavses här fastighet, samfällighet och annan för bebyggelse avsedd enhet (36 §BS). Bestämmelserom byggnadsunderhåll finns i ännu ett antal författningar. Sålunda finns ihälsovårdsstadgan (HS) en bestämmelse (15 §) enligt vilken byggnad som inrymmerboningsrum skall underhållas och skötas så alt sanitär olägenhet inte uppstårför dem som uppehåller sig i byggnaden. Iallmänna ordningsstadgan föreskrivs (4 §)att byggnader skall ägnas sådantillsyn all fara inte uppkommer för dem som färdas eller uppehåller sig påallmän plats. Även i brandlagstiflningen finns bestämmelser med avseende påbyggnadsunderhåll. I brandlagen och brandstadgan tar dessa sikte på attförhindra uppkomsten och spridningen av brand. Enligtexpropriationslagen (ExL) 2 kap. 7 § fär expropriation ske för att försättaeller hålla fastighet i tillfredsställande skick, när grov vanvård föreliggereller kan befaras uppkomma. Byggnaderav kulturhistoriskt värde har fått ett särskilt rättsligt skydd ibyggnadsminneslagen. Enligt denna lag kan byggnad som "bevarar egenartenhos gången tids byggnadsskick eller minnet av historiskt betydelsefull händelseoch som med hänsyn därtill är att anse som synnerligen märklig" förklarasför byggnadsminne av . I anslutning tillbyggnadsminnesförklaringen skall meddelas särskilda skyddsföreskrifter rörandebyggnadens vård och underhåll. Sådana föreskrifter kan också innehålla attbyggnaden kringliggande område skall hållas i sådant skick att byggnadensutseende och karaktär inte förvanskas. Bygglagutredningentillkallades för att göra en översyn av plan- och byggnadslagstiftningen.Utredningen lade 1974 fram ett principbetänkande (SOU 1974:21)Markanvändningochbyggande. Dåvarande bostadsministern fann att betänkandet, med hänsyn tillutfallet av remissbehandlingen, då inte kunde läggas till grund för etlställningstagande utan att det först överarbetades och kompletterades. Deltaarbeie har därefter pågått inom . Regeringen har i november1978 tillkallat särskild utredare för arbetet med en ny byggnadslagstiftning.Enligt vad numera uttalals kommer ett förslag att läggas fram under sommaren1979. Bygglagulredningenföreslog i sitt nämnda principbetänkande bl. a. alt underhållsbestämmelsernaskulle omfatta all bebyggelse. Grundläggande krav skulle ställas på byggnadersom uppförts före . För därefter uppförda byggnader skulle gällaalt de bör underhållas sä att de väsentligen bibehåller de egenskaper somkrävdes av dem då de uppfördes. Beträffande byggnader med särskiltbevaringsvärde föreslogs mer långtgående underhållskrav. JoU 1978/79:33 16 1 remissyttrande över lagförslaget hävdade LRF attkonsekvenserna av en sådan underhållsplikt skulle bli synneriigen betungandeför lantbruket och hämma rationaliseringar. Förslaget avstyrktes därför.Samfundet för hembygdsvård anförde bl. a. all eit behov av bidrag tordeuppkomma beträffande de byggnader som saknar ekonomiskt värde för ägaren, t.ex. övertoppsbyggnader inom jordbruket som kan ha stort kulturhistoriskt värde. Härnoteras också beslut (CU 1978/79:2) au begära överväganden omplanmässig sanering efter induslrinedläggningar. Utskottet förordade att dessaöverväganden, trots deras nära samband med bygglagarbetel, inte inordnades idetta så att etl förslag därigenom fördröjdes. Riksdagenhar vidare (CU 1978/79:30) föreslagit etl särskilt, sammanhålletutredningsarbete om förnyelsefrågor. Detta arbete kommer att knyta an till deöverväganden om underhållsskyldighet som görs i bygglagarbetet. Utskottetnoterar slutligen att utredningen (Ju 1977:07) om ställföreträdare för dödsbo ivissa fall tillkallats bl. a, med hänsyn till de olägenheter som kan uppkommanär fastigheter ägs av dödsbon. Motionsförslagets syfte och allmänna inriktningtorde vara obestritt. De invändningar som rests mot tidigare principiellaöverväganden som anslutit till frågan har närmast avsett reglernas utformningoch räckvidd i vissa fall. Bristandeunderhåll av Jordbrukels byggnader kan medföra en inte godtagbar inverkan påmiljön. Gällande byggnadslagstiftning har visat sig inte ha lett till önskvärdaåtgärder. Frågorna om kravens lämpliga utformning och om de skall utsträckastill även Jordbrukets m. fl. ekonomibyggnader övervägs i bygglagarbetet. Detfär förutsättas att delta arbete leder fram till allmänna bedömningar även idenna del. Detta arbeie knyter emellertid i dessa delar an till förordadeöverväganden om förnyelse av den befintliga miljön. Enligt utskottets mening böri anslutning till detta arbete tas upp de frågor i detta sammanhang som kanåterstå efter det att förslaget till ny byggnadslagstiftning lagts fram. I ettsådant arbete kan beaktas de speciella krav som kan ställas mot bakgrund ävenav jordbrukspolitiska m. fl. Utskottet förordar därför attjordbruksutskottet föreslår att begära ytterligare överväganden iämnet. JoU 1978/79:33 17 Näiyarande:Kjell A. (), Per (), (), OskarLindkvist (s), (), (), (), (), (), i (c),(). (), () och ().