bet · G201UbU8 · 1978-12-31 00:00:00 — med anledning av motioner om vårdyrkesutbildning m. m. 1977/78: 336 av ()vari yrkas att beslutar att hos regeringen begära utredning ochförslag beträffande utbildning i av kiropraktorer, 1977/78:353 av m.fl. (vpk) vari med hänvisning till vad som anförts i den till socialutskottetremitterade motionen 1977/78: 352 yrkas att hos regeringenhemställer om åtgärder för att utbilda personal för mammografiundersökningar itillräcklig omfattning, 1977/78: 375 av m. (m) vari yrkas att ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ökade utbildnings- och forskningsresurser för åldringssjukvården, 1977/78: 746 av () vari yrkas att ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom utbildningslinje för sjuksköterskor till läkare i , 1977/78: 1539 av m. fl. (s) vari yrkas 1. att riksdagenhemställer att regeringen prövar möjligheten att genom höjning avgruppstorleken från 24 till 30 elever skapa utrymme för en ökadutbildningskapacitet inom vårdlärarutbildningen, 2. att riksdagenger regeringen till känna vad som anförts om distansundervisning inomvårdlärarutbildningen. 1 detta betänkande behandlar utskottet fem motioner somtar upp skilda frågor med anknytning till vårdyrkesutbildning. Utbildning av sjuksköterskor till läkare En särskild studiegång till läkare för sjuksköterskoranordnas som försöksverksamhet från och med vid instituteti (prop. 1976/77: 59, UbU 1976/77: 20, rskr 1976/77: 246). Densärskilda studiegången till läkare är 40 1/kortare än den reguljäraläkarutbildningen. Varje hösttermin antas 30 studerande med genomgångensjuksköterskeutbildning och verksamhet som sjuksköterska. 1 1978/79. UbU 1978/79: 8 2 I motionen 1976/77: 746 yrkas att skallge regeringen till känna vad som anförts i motionen om en utbildningslinje försjuksköterskor till läkare i . I motionen konstateras attdet ännu är för tidigt att göra någon utvärdering av verksamheten som startadehösten . Motionären hävdar emellertid att intresset för enförsöksverksamhet även i södra delen av landet är stort och att antaletsjuksköterskor i denna del av landet är tillräckligt för att en sådan linjeskall kunna startas även i . Vidriksmötet /77 avslog ett motsvarande motionsyrkande omutvidgning av försöksverksamheten med läkarutbildning för sjuksköterskor.Utskottet erinrade därvid om att försöksverksamheten från början avsågs bligenomförd på en ort. Utskottet erinrade även om att universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) framhållit att det måste vara en uttalad strävanatt åstadkomma en så ändamålsenlig och rättvis fördelning av tillgängligaläkarutbildningsplatser som möjligt och att den särskilda utbildningen, så snarterfarenheter av den föreligger, borde byggas ut till ytteriigareutbildningsorter (UbU 1976/77: 20). Enrapport från den första terminens verksamhet vid harutarbetats, men någon samlad utvärdering har ännu inte hunnit göras. Utskottetanser därför att inte nu bör besluta att försöksverksamheten skallutvidgas. Motionen 1977/78: 746 bör alltså avslås. Utbildningav personal för mammografiundersökningar har remitterats en motion 1977/78: 352 om inrättande avsärskilda centraler för mammografiundersökningar (bröströntgen). Syftet medsådana undersökningar är att tidigt upptäcka bröstcancer hos kvinnor.Motionärerna anser att det i varje län skall finnas särskilda mottagningar därkvinnor utan väntetid och förbeställning skall kunna få mammografiundersökningutförd av personal utbildad för sådan undersökning. Motionen kommer attbehandlas av socialutskottet . Medhänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78: 352 hemställer sammamotionärer i motionen 1977/78: 353 att hos regeringen skall begäraåtgärder för att tillräckligt med personal för mammografiundersökningar skallutbildas. Socialutskottethar remitterat motionen 1977/78: 352 till bl. I sittremissvar redovisar pågående försök i några landstingsområdenmed mammografiundersökningar. a. att flera försökkopplade till löpande utvärdering bör göras. vetenskapliga rådkonstaterar att införande av mammografiundersökningar förutsätter ökad tillgångpå läkare med specialistutbildning inom röntgendiagnostik och påröntgenassistenter. anserdet självklart och mycket viktigt att till- UbU 1978/79: 8 3 räckligpersonal utbildas om beslut om allmänna mammografiundersökningar fattas.Utskottet förutsätter att berörda myndigheter i sådant fall kommer med förslagom utbildning och anser att inte behöver göra någon särskildhemställan till regeringen för att så skall ske. bör därför avslåmotionen 1977/78: 353. Utbildningoch forskning inom det geriatriska ämnesområdet Riksdagenbör enligt motionen 1977/78: 375 ge regeringen till känna vad som anförts imotionen om ökade utbildnings- och forskningsresurser för åldringssjukvården.Enligt motionärens mening kan man inte få en väl fungerande åldringssjukvårdutan att införa obligatorisk undervisning i geriatrik inom läkarutbildningenoch sjuksköterskeutbildningen. Vidare krävs en breddad specialistutbildning avläkare och ökade resurser för forskning i geriatrik. Riksdagenhar strukit under önskvärdheten av ökadeforskningsresurser inom såväl det geriatriska som det gerontolo-giskaämnesområdet. Vid /76 tillstyrkte förslag om inrättandeav en professur i långvärdsmedicin (UbU 1975/76: 20, rskr 1975/76: 245). Frågorom resurser för forskning i geriatrik samt frågor om utbildning i geriatrikbehandlades av utredningen (S 1977: 05) om vissa frågor rörande sjukvården föräldre i betänkandet (Ds S 1978: 1) De äldre och hälso- och sjukvården.Kommittén ansåg att behovet av ökade kunskaper på alla utbildningsnivåer omoch i långtidsvård borde beaktas inom ramen för gymnasieutredningen (U 1976:10), utredningen (U 1977: 06) om vissa vårdutbildningar inom högskolan (VÄRD77) och de utredningar som berör läkarutbildningens olika delar. Kommitténföreslog vidare att samtliga universitet och högskolor skulle tillföras enforsknings-, utvecklings- och utbildningsenhet inom specialitetenlångvårdsmedicin, ledd av en professor inom ämnesområdet. En sådan organisationborde byggas ut , varvid i första hand möjligheterna tillomdisposition av befintliga forskningsresurser borde prövas. Utredningenföreslog att respektive universitets- och högskoleorganisation skulle få iuppdrag att föreslå hur de i utredningen redovisade behoven skulle tillgodoses.Regeringen överlämnade utredningens betänkande till universitets-och högskoleämbetet (UHÄ) för beaktande i de delar det berör forskning ochutveckling inom UHÄ:s område. inhämtade UHÄ remissyttrandenöver utredningens förslag från universiteten och . Isin anslagsframställning för /80 föreslår UHÄ att en professur igeriatrik skall inrättas vid i . UHÄ anser det mycketangeläget ur samhällssynpunkt att forskningen kring de geriatriska problemenintensifieras. UHÄ avser att precisera ämnesinnehållet för tjänsten till attavse både geriatrik och gerontologi. UbU 1978/79: 8 4 enförstärkning av forskningsresurserna är således under prövning inomutbildningsdepartementet. Utredningen(U 1977: 06) om översyn av vissa vårdutbildningar i högskolan (VÅRD 77) tar isitt slutbetänkande (SOU 1978: 50) upp vården av de äldre. VÄRD 77 säger attbefolkningsutvecklingen, med snabb ökning av antalet personer i de äldreåldersgrupperna, medför viktiga förändringar för de flestavårdyrkeskategorierna. All personal inom hälso-och sjukvården liksom inomsocialvården måste förberedas för detta. Utredningen föreslår därför attutbildning i långtidssjukvård skall bli ett omfattande inslag i samtligautbildningar inom VÄRD 77:s område. VÄRD 77:s förslag remissbehandlas förnärvarande. Nämndenför läkares vidareutbildning (NLV) fastställde riktlinjer för enomfattande översyn av bestämmelserna för specialist-ochallmänläkarutbildningen. Ett slutligt förslag beräknas kunna behandlas av NLVsenast . UHÄstartar en översyn av läkares grundutbildning. här redovisat prövas frågor om förstärkning avforskningsresurserna inom ämnesområdena geriatrik och gerontologi samt frågorom förändring av vårdpersonalens utbildning. Utskottet föreslår därför attriksdagen avslår motionen 1977/78: 375. Riksdagenskall enligt motionen 1977/78: 336 hos regeringen begära utredning och förslagom utbildning i av kiropraktorer. Motionären anser attkiropraktorverksamhet är av betydelse vid bekämpandet av ryggbesvär.Kiropraktorverksamhet borde därför vara ett komplement till sjukgymnastiskbehandling. Då utbildning av kiropraktorer saknas i och då ingenkontroll av verksamma kiropraktorer sker råder det enligt motionärenmissförhållanden, som endast kan avhjälpas genom utbildning inom landet avlegitimerade kiropraktorer. bör därför få till uppgiftatt vidta åtgärder för att få till stånd sådan utbildning. Enmotion, 1975/76: 2068, om legitimation för vissa kiropraktorer behandlades vidriksmötet /77. uttalade därvid att önskemålen om ökadtillgång på yrkesutövare inom det aktuella vårdområdet i första hand bordetillgodoses genom ökad och förbättrad utbildning av sjukgymnaster och läkare.Utskottet framhöll emellertid att seriöst utövad kiropraktisk verksamhet måsteanses utgöra en resurs som även den offentliga sjukvården borde kunnatillgodogöra sig. Utskottet ansåg det motiverat attmedicinalansvarighetskommittén (S 1974: 02) skulle överväga även frågan om hurkiropraktorer med examen som Doctors of Chiropractic eller motsvarande examenskulle kunna inordnas bland de olika kategorier yrkesutövare som finns inomsjukvår- UbU 1978/79: 8 5 den.I enlighet med socialutskottets förslag beslöt att motionen skulleöverlämnas till medicinalansvarighetskommittén (SoU 1976/77: 9, rskr 1976/77:32). Dåfrågan om hur vissa utövare av kiropraktisk verksamhet skulle kunna inordnas iden offentliga sjukvården ännu prövas inom medicinalansvarighetskommitténanser utskottet att inte nu bör besluta om utbildning i avkiropraktorer. bör därför avslå motionen 1977/78: 336. Problemenmed brist på vårdlärare, särskilt i de fyra nordligaste länen, tas upp imotionen 1977/78: 1539. Motionärerna föreslår att vårdlärarutbildningenskapacitet skall ökas genom två åtgärder, dels genom ökning av gruppstorleken ivårdlärarutbildningen från 24 till 30 elever (yrkandet 1), dels genom attdistansundervisning prövas (yrkandet 2). Iuniversitets- och högskoleämbetets (UHÄ) anslagsframställning för budgetåret1979/80 redovisas en brist på vårdlärare. UHÄ konstaterar att den relativabristen är störst i , , och Bohus- samt Stockholmslän. Den redovisade bristen styrker enligt UHÄ uppfattningen att de presumtivasökandena till vårdlärarutbildning är mycket bundna vid hemorten. Därför måste,enligt UHÄ, en spridning av utbildningen övervägas. UHÄföreslår att vårdlärarutbildningen /80 skall ökas med 24 platsertill totalt 504 platser. UHÄ konstaterar att permanent vårdlärarutbildningsaknas i Uppsala- och Linköpingsregionerna och anser att vårdlärarlinje med 24nybörjarplatser skall inrättas /80 både i och i Linköping.UHÄ tar inte ställning till lokaliseringen inom Uppsalaregionen.Regionstyrelsen har föreslagit en form av modifierad distansundervisning. (Distansundervisning prövas redan i försök med en kurs i anatomi och fysiologiI.) I kan utläggning av delar av utbildningen till andra orter erJigtUHÄ komma i fråga sedan utbildningen i kommit i gång. UHÄ anförvidare att "regionstyrelsemas kännedom om bristsituationen och de lokalaförutsättningarna för utbildning torde kunna ge underlag för beslut omeventuell lokalisering av vårdlärarutbildning utanför nu angivna orter." Utredningen(U 1977: 06) om översyn av vissa vårdutbildningar i högskolan (VÄRD 77) hartagit upp vissa lärarutbildningsfrågor i sitt betänkande (SOU 1978: 50) Nyvårdutbildning. Kommittén diskuterar bl. a. möjligheten att anordnayrkesteknisk högskoleutbildning (YTH) inom vårdsektorn. Kommittén föreslår attUHÄ skall få i uppdrag att vidta åtgärder i syfte att startalärarutbildning för bl. a. skötare och undersköterskor, men tar inte ställningtill i vilka former denna utbildning skall ske. UbU 1978/79: 8 6 utredningäven av frågan om en ny integrerad vårdyrkesutbildning i . Kommitténutgår från att man i en framtida utbildningsmodell skall kunna använda lärareoch annan personal på det för utbildningarna mest ändamålsenliga sättet utanhinder av nu rådande tjänsteorganisation. VÄRD 77:s betänkande remissbehandlasför närvarande. Riksdagenbör enligt utskottets mening inte föregripa prövningen av VÄRD 77:s förslag ochde följdförslag dessa kan leda till genom att nu uttala sig för vissgruppstorlek eller för viss utbildningsform, t. ex. distansundervisning, inomvårdlärarutbildningen. Till frågan om vårdlärarutbildningens dimensioneringfår utskottet anledning återkomma senare under . Med hänvisning tilldet anförda föreslår utskottet att avslår motionen 1977/78: 1539. Med hänvisning till detanförda hemställer utskottet 1. att beträffandeutvidgning av försöksverksamheten med särskild studiegång till läkare försjuksköterskor avslår motionen 1977/78: 746, 2. att beträffandeutbildning av personal för mammografiundersökningar avslår motionen 1977/78:353, 3. att beträffandeutbildning och forskning i geriatrik avslår motionen 1977/78: 375, 4. att beträffandekiropraktorutbildning avslår motionen 1977/78: 336, 5. att beträffandegruppstorlek i vårdläramtbildningen avslår motionen 1977/78: 1539 yrkandet 1, 6. att beträffandedistansundervisning i vårdlärarutbildningen avslår motionen 1977/78: 1539yrkandet 2. Närvarandevid ärendets slutbehandling: (), (), OveNordstrandh (m), (), (), (),(), (), (), (),Hans Nyhage (m), (), (), () och ().