bet · G201UU30 · 1978-12-31 00:00:00 — med anledning av propositionerna 1978/79:100, bilaga 6,litt. C 3-5, och 1978/79:113 om anslag och riktlinjer för u-landsinformationoch biståndets organisation m. m. jämte motioner I föreliggande betänkande behandlas delsregeringens förslag i budgetpropositionen 1978/79:100, bilaga 6, belräffandeanslag m. m. för u-landsinfor-malion (reservationsanslaget C 3), SIDA(förslagsanslaget C 4) och biståndsutbildningsnämnden (förslagsanslaget C 5),dels de av regeringen i propositionen 1978/79:113 framlagda förslagen lillrikllinjer för u-landsinformation och biståndsverksamhetens organisation samlde motioner eller molionsyrkanden som väckts i anslulning härtill. Tillgrund förde i proposilionen 1978/79:113 framlagda riktlinjerna liggerbiståndspolitiska utredningens (BPU) belänkande (SOU 1977:73) U-landsinformationoch internationell solidaritet och dess belänkande (SOU 1978:61) saml remissbehandlingen av dessa. Ulöverriktlinjerna framläggs i propositionen 1978/79:113 förslag om vissa påslag förbudgelårel 1979/80 på de i budgelproposilionen preliminärt beräknade anslagen C3. Information, C 4. Styrelsen för internationell utveckling (SIDA) och C 5.Biståndsutbildningsnämnden (). De ytteriigare medel som i propositionen1978/79:113 föreslås bli tillförda dessa anslag är avsedda atl belastaanslagsposten Ofördelad reserv under reservationsanslaget C 2. Bilateraltutvecklingssamarbete, som utskottet jämte övriga anslagsfrågor m. m. rörandedet inlernalionella ulvecklingssamarbetet förut behandlat i sitt belänkande UU1978/79:27. En närmare redogörelse för förslagen härom i de bådapropositionerna liksom för de i detla sammanhang akluella motionerna ellermotionsyrkandena ges i del följande anslags- och ämnesvis. dels följande i anslutningtill budgelproposilionen väckta motioner eller molionsyrkanden, nämligenmotionen 1978/79:590 av m. fl. (vpk), yrkandet 2, motionen1978/79:1205 av m. fl. (m), yrkandet 10, moiionen 1978/79:1214 avBengt m. fl. (s), moiionen 1978/79:1776 av (). Riksdagen1978/79. UU1978/79:30 2 delsföljande i anslutning lill propositionen 1978/79:113 väckta motioner, nämligenmoiionen 1978/79:2282 av m. fl. (s) och motionen1978/79:2283 av och (båda m). 1 budgetpropositionen, bil. 6 (s. 111-113),redogörs för SIDA :s anslagsframställning förbudgetårel 1979/80 belräffandeu-landsinformation och föreslås i avvaktan på särskild proposition omriktlinjer förbi. a. u-landsinformationen atl reservationsanslaget C 3.Information ökar med drygl 0,5 milj. kr. lill 17,3 milj. kr. under budgetåret1979/80. Härav beräknas ca 11,1 milj. kr. för information genom enskildaorganisalioner och ca 6,2 milj. kr. för SlDA:s egen informationsverksamhet. 1den framlagda propositionen 1978/79:113 om rikllinjer föru-landsinformation och biståndets organisation m. m. föreslås atl reservationsanslagetC 3. Information i förhållande lill budgetproposiiionens förslag ökasmedytterligare 2,6 milj. kr. till sammanlagi 19.9 milj. kr. förbudgetårel 1979/80.Idel föreslagna påslaget ingårenengångshöjningpå2 milj. kr. föratt bestrida kostnadernaför en vidgning av den nuvarande motlagarkretsen för generella bidrag. Av delsenare föreslagna anslaget beräknas 13.6 milj. kr. för information genomenskilda organisationer och 6,3 milj. kr. för SlDA:s egeninformationsverksamhet. Den nu föreslagna ökningen av informationsanslaget äravsedd att bestridas med medel från reservationsanslaget C 2. Bilateraltutvecklingssamarbete, posten Ofördelad reserv. 1.2 Riktlinjerför u-landslnforniatlonen Propositionen 1978/79:113 (s. 6-18) 1.2.1 Målen för u-landsinformationen 1 samband med atl uttalade sigför den s. k. enprocents-planen för svenskl bistånd angavs två mål föru-landsinformalionen, elt "biståndscentrerai" och etl"u-landscenirerai", nämligen atlskapa större förståelse och vidgat engagemang för den offentligabiståndsverksamheten, saml attförmedla djupare kunskaper om och väcka intresse för situation. Dennamålformulering kan sägas alltjämt gälla för informationsverksamheten. BPUhar att målet för u-landsinformationen är att utveckla människorskunskaper om och intresse för förhållanden av betydelse för u-ländernasutveckling. Därmed kan engagemanget för internatio- UU 1978/79:30 3 Delnoteras i propositionen alt remissorgan som LO och Induslriförbundel m. fl. harpekat på del ökade ömsesidiga beroendet och samarbelel mellan ochu-länderna som ell delmål för u-landsinformalionen. Enligl proposilionen innefaltasdessa ämnen i del av BPU föreslagna målet för informationsverksamheten. 1.2.2 SlDA:sroll i u-landsinformationen BPU framhåller all SIDA även i fortsällningen börvara det statliga organet för u-landsinformation. Utredningen anser att denpluralistiska strategi som informationsverksamheten baserats påär värdefull och riktig. Ca två tredjedelar av anslaget ulgår som bidrag lillu-landsinformation i enskilda organisationers regi. Detta får emellertid inlebeiyda au SIDA reduceras lill en ren finansieringskälla, SIDA:s egeninformationsverksamhet bör vara betydande, BPU framhåller också all SIDA spelaren viklig roll som initiativtagare och impulsgivare lill dem som är engageradei u-landsinfor-malionsarbelel, Proposilioneninstämmer i BPU:s förord för all SIDA liksom skall vara del siatligaorganet för u-landsinformation, 1.2.3 Beredningenför u-landsinformation samt frågan om en allmän informa tionsberedning i internationella och utrikespolitiska frågor 1 enlighet med BPU:s och fiertalei remissorgansförord föreslås i propositionen alt beredningens för u-landsinformationställning förändras så att den blir ell av regeringen utsett rådgivande organtill SIDA, BPUhar vidare pekat på en rad skäl för inrällande av en allmän informalionsberedningi internationella och utrikespolitiska frågor. Beredningen skulle knytas lillutrikesdepartementet och tjäna som elt rådgivande organ lill berördadepartement och myndigheter i vad gäller prioritering av den offentliga - ochoffentligt finansierade - informationsverksamheten i internationella frågor.Flertalet remissorgan har anslutit sig till förslaget att en sådan beredninginrättas. Frågor som har samband härmed berörs också i det utredningsarbete somf n. bedrivs inom kommundepariementet. När detla arbete har slulförls, kommerregeringen all ha möjlighet att pröva hela frågan om statens samarbete medenskilda organisalioner rörande informationen i internationella ochutrikespoliliska frågor. Frågan kommer därför alt bli föremål för samråd medberörda organisationer. 1.2.4 Folkrörelsernasoch övriga organisationers u-landsinformation F, n, går av informationsanslagel tilllöntagarorganisationer och studieförbund i form av generella bidrag, medan ca16 % ulgår lill andra 1*1978/79. UU 1978/79:30 4 organisationeroch folkrörelser efter ansökan. BPUhar väckt frågan om inle andra fackliga organisalioner bör kunna komma i frågaför generella bidrag på samma villkor som löntagarorganisationerna. Dennuvarande begränsningen till löntagarorganisationer lämnar luckor som enligtulredningen bör fyllas genom alt även sådana organisalioner som (), fiskares ""iksförbund (SFR) och Sverigeshantverks- och induslriorganisation (SHIO) får bidrag på samma grunder somlöntagarorganisationerna. BPU föreslår härutöver atl Sverigesungdomsorganisationers landsråd (SUL) och () gesstående bidrag från SIDA. Vidare finner BPU det befogat att söka en lösning sombältre än tillgodoser de krislna organisalionernas behov av medel föru-landsinformation. Enligl utredningen skulle den bästa lösningen uppnås om etlgenerellt bidrag ulginge lill en samarbetsorganisation med inriklningpå u-landsfrågor. 1frågan om en utvidgning av del generella bidragssystemet har meningarna gåttisär inom ulredningen och mellan remissorganen. Flertalet remissorgan förordaralt generella bidrag skall ulgå även lill SCC och en krislensamarbetsorganisation. Likaså förordas ett slående årligt bidrag från SIDA tillSUL i enlighet med BPU:s förslag. Flertalet remissorgan ställer sig däremolavvisande till att motlagarkretsen av generella bidrag utvidgas även lill altomfatta LRF, SFR och SHIO. Propositionenbiträder utredningens och flertalet remissorgans förord för generella bidragtill SCC och en samarbetsorganisation. Systemet med generella bidragbör enligt propositionen även utvidgas lill de av ulredn ingens majorilel förordadeorganisaiionerna LRF, SFR och SHIO. Därmed vidgas informationsverksamheten tillfler grupper, vilket är särskilt naturligt i ett läge därulvecklingssaniarbelet breddas till all bl. a. engagera mindre industri. Enliglpropositionen är del likaledes moliveral med eu slående åriigt bidrag till SULför alt ge organisationen långsiktig planeringslrygghet. 1sitt yttrande över utredningen har SIDA anfört skäl för all även tilldelaSvenska generellt bidrag. Propositionen ansluter sig till dellaförslag. 1.2.5SIDA :s egen iiijormalionsverksainhet SlDA:s egen informationsverksamhet lar f n. ianspråk drygl av informationsanslagel. BPU har understrukit betydelsen avatt SIDA fortsätter och utvecklar den malerialproduklion som den anser varaviklig för en saklig och mångsidig u-landsinformation. Propositionenframhåller vikten av alt SIDA fortsälter all ulveckla sin materialproduktionför en saklig och allsidig u-landsinformation. Också SIDA:s samarbete medmassmedia och skolväsendel bör förslärkas. Permanenta ulbildningsinslag inomskolan bör emellertid finansieras över ulbildningsdepartemenlels huvudtitel. UU1978/79:30 5 BPU konstaterar all SIDA och de enskilda organisationernahar skilda roller i det opinionsbildande arbelel. För organisaiionerna ulgörrällen till profilering av verksamheten i vad gäller ideologi, ämnesval ochmålgrupper en given utgångspunkt. Av folkrörelser och övriga organisationervore del inle rimligt alt kräva allsidighel i behandlingen av en fråga.Mångsidighet är emellertid elt krav som måste slällas på den samladeu-landsinformalionen. Proposilionenbiträder BPU:s uppfattning och vill särskilt betona betydelsen av atl byggainformaiionsakliviteterna på del engagemang som ulgör basen för de enskildaorganisalionernas verksamhel. FörSlDA:s egen verksamhel bör enligl utredningen delvis andra principer gälla.SIDA bör eftersträva allsidighet i sill samlade informationsutbud. Dennasträvan bör även prägla . vilken förväntas geutrymme för en rik variation av fakta och synpunkter pä utvecklingsproblem ochutvecklingssamarbete. Proposilionen anslutersiglill dessa synpunkter. Utredningenkonstaterar atl för såväl SIDA:s egen informationsverksamhet som denorganisationerna bedriver med bidrag från SIDA bör saklighet uigöra en givensträvan. Kravet på saklighet är särskilt betydelsefullt i fråga om SIDA:s egeninformationsverksamhet, då SIDA-materialel måste kunna tjäna som en faktabasför alla övriga parter. Ulredningen konstaterar emellerlid all utan analys ochkommentarer är faktamaterialet av föga värde. Utrymme måste också finnas förenframställning som ger uttryck för personliga åsikter. Del är dock angelägel alti görligaste mån markera vad som är sakligt, faktabelonat material och vad somär uttryck för en personlig uppfattning. Proposilionen ansluter sig i alltväsenlligl till BPU:s uppfattning härvidlag. 1.2.7 Utvärderingoch /örnyelse Proposilionen ansluter sig även lill BPU:suppfallning all resuliaivärderingen av SIDA:s och de enskildaorganisalionernas u-landsinformalion bör ägnas ökad uppmärksamhet i framliden.Sådana utvärderingar bör kunna göras av både organisaiionerna själva och SIDA.Resultaten av organisationernas utvärderingar bör redovisas för SIDA. Ulskottelbehandlar i della sammanhang delsmoiionen 1978/79:590 av m. fl. (vpk), yrkandei 2. nämligen 2, allriksdagen under punkten C 3, Information i bilaga 6 lill budgetpro- UU 1978/79:30 6 positionenanslår utöver i proposilionen föreslagna belopp 2,7 milj. kr. all utgå tillAfrikagrupperna i och , dels moiionen 1978/79:1205 av m. fl. (m), yrkandei 10, nämligen att 10.uttalar all SlDA:s informationsverksamhet skall tillgodose krav på opartiskhetoch saklighet, dels motionen 1978/79:2282 av m. fl. (s), yrkandena 1 och 2, nämligen 1. atl som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i moiionen anförs angående målen för u-landsinformationen, 2. atl avslår förslaget atl utvidga systemetmed generella bidrag till u-landsinformalion aU gälla LRF, SFR och SHIO, dels moiionen 1978/79:2283 av och (båda m), vari hemställs 1. all besluiar atl av medel underreservationsanslaget C 2. Bilateralt utvecklingssamarbete, posten Ofördeladreserv, för budgelårel 1979/80 bemyndiga regeringen att ta i anspråk högstSOOfXX) kr. 2. all ger regeringen lill känna vad som imoiionen anförts rörande fördelning och användning av informalionsbidrag lillenskilda organisalioner, specielll en översyn av fördelningsnyckeln förgenerella bidrag och en granskning av alt lämnade bidrag används på ell saltsom överensstämmer med u-landsinformalionens syften, 3. alt hos regeringen anhåller all en allmäninformalionsberedning med det snaraste tillsätts i enlighel med riktlinjerna iSOU 1977:73, 4. all beslutar au de medel som förnärvarande används av SIDA för utgivande av tidskriften från SIDA istället reserveras för en informations- och debattidskrift av samma slag, attutges enligl de rikllinjer som anges i moiionen. I proposilionen 113 erinras om de båda övergripandemål för u-landsinformationen som angavs i samband med anlagandevåren 1968 av den s. k. enprocenisplanen för svensk bislåndsverksamhei (prop.1968:101, SU 1968:128). Det ena av dessa mål var mer biståndscenireral och delandra mer u-landscenirerat, nämligen attskapa större förståelse och vidgat engagemang för den offentligabiståndsverksamheten, saml attförmedla djupare kunskaper om och väcka inlresse för silualion. UU 1978/79:30 7 I biståndspolitiska utredningenbetecknas staisutskotiets utlåtande i denna frågj .som den niesi allniännadefinition av informationsverksamhetens mål soni statsmakterna gjort.Definitionen ifrågasätts inie av utredningen, som visar på hur den befästs ochvidareuivecklais i den under 1970-ialet starkt utbyggdainformationsverksamheten, vars mål och syften präglats av en belydandekontinuitet. långlidsplan för informaiionsverksam-heien betonadesframför alll vikten av all ge u-landsinformationen en vid, u-landscentreradinnebörd och atl orientera denna mot konkreta problem. Mol denna bakgrund ärdet naturligt atl inlbrmalionsverksamheten tidigt kom au inriktas påutvecklingsproblem i vidaste mening och att den stimulerat till diskussion omde globala utvecklingsfrågorna. Utan au ifrågasätta de tidigare målangivelserna framhållerBPU alt målet för informationsverksamheten är att utveckla människorskunskaperom och intresse lor förhållandeii av betydelse för u-ländernasutveckling och att därnicd engagemanget för internationellasolidariteispolitik kan fördjupas. I s-molionen 2282 yrkas alt som sin mening skallge lill känna vad som där anförs om målen för u-landsinformationen. I motionenframhålls bl. a. all målet för den statligt finansierade u-landsinformationenmåste vara att förmedla kunskap om sociala och politiska förhållanden iu-länderna för alt därigenom öka förståelsen och vidga engagemanget för denstatliga biståndsverksamheten. LUskotiet fin ner au detla ullalande väl stämmer överensmed vad som sägs både i biståndspolitiska ulredningen och i proposilionen 113. Därulöver måste - heter det vidare i moiionen 2282 -u-landsinformatio-ncn belysa beroendeförhållandet mellan i-länder och u-länderoch öka kunskaperna om ekonomiska relationer i eu vidare perspektiv.Utöver alt beskriva förhållandena i bör u-landsinlbrmaiioncn enligtsamma motion ge insikt om hur de iniernationella orättvisorna har uppstått ochhur dessa kan molverkas. Utskottet noterar att biståndspolitiska utredningenuttalat sig på likartai sätt och bl. a. belönat all förhållandena i u-ländernaoch beroendeförhållandena i dagens och morgondagens värld måsie utgöra eucentralt inslag i vår samhällsdebaii för ati vän land skall vara bereii all lapå sig ökade kosinader för att stödja ulveckling. 1 opinionsarbetetfordras även au man visar vilka ålgärder som krävs föratt uppnå förändringar ivärldsekonomin till förmån för de läiiiga länderna och att förverkliga en nyekonomisk världsordning, heter del. 1 proposilionen erinras om atl remissorgan som LO ochSveriges m. n. också pekat på alt en belysning av del ökadeömsesidiga beroendet och samarbetet mellan och bör uigöra eumål lör u-landsinformalionen. Enligl utrikesministerns mening innefattas dessaämnen redan i BPU:s målformuleringar av informationsverksamheten, vilka ocksåhar en bred förankring bland remissorganen. 1" 1978/79. Ulskollet delar denna uppfattning.Mot denna bakgrund torde del nu aktuella yrkandet 1 i moiionen 2282 fä ansesbesvarat. 1 proposilionen 113 föreslås ianslutning till biståndspolitiska utredningens förslag i samma riktning att detsystem med generella bidrag av u-landsinformalionsmedel till studieförbund ochlöntagarorganisationer som f n. gäller i fortsättningen utvidgas lill all ävenomfatta (), (),haniverks-och industriorganisation (SHIO), (,SCC) och en krislen samarbetsorganisation med inriktning på u-landsfrågor.Del föreslås i proposilionen vidare-i anslulning till förslag härom i SIDA:sremissyttrande över utredningen - att även skall inordnasbland de organisalioner som ges generella informationsbidrag. I s-motionen 2282 yrkas avslag på propositionens förslagom en utbyggnad av det generella bidragssystemet i den del därav som avser LRF,SFR och SHIO. Molionärerna anser inle att dessa organisalioner kan betecknassom med löntagarorganisationer jämförbara fackliga organisalioner. Utskottet ansluter sig lill utredningens ochpropositionens förslag belräffande utbyggnad av det generella bidragssystemetoch avstyrker därför det nu aktuella yrkandei 2 i motionen 2282. Genom dessaålgärder vidgas informationsverksamheten till nya grupper, vilkas aktiva medverkani opinionsarbetet kring utvecklingsproblemen och utvecklingssamarbetet är a vväsenllig belydelse. I den under allmänna motionstidenväckta m-molionen 1205 yrkas på ell uttalande från sida au SlDA:sinformationsverksamhet skall tillgodose krav på opartiskhet och saklighet. I proposilionen 113 behandlas hithörande frågor i eusärskill avsnitt, benämnt Saklighet och profilering. Del erinras där ombiståndspolitiska ulredningens konstaterande all SIDA och de enskildaorganisaiionerna har skilda roller i del opinionsbildande arbetet. Förorganisationerna ulgör sålunda rällen till profilering avinformationsverksamheten vad gäller ideologi, ämnesval och målgrupper en givenutgångspunkt. 1 ulredningen liksom i proposilionen konstaleras å andra sidanatt saklighet bör uigöra en given slrävan för både SlDA:s egeninformationsverksamhei och den som organisaiionerna bedriver med bidrag frånSIDA. Kravet på saklighet är särskill betydelsefullt i fråga om SlDA:s egeninformationsverksamhei, framhålls det, eftersom SIDA-maierialel måste kunnatjäna som en faktabas för alla övriga parter. Ulskollet instämmer i dessa bedömningar. Med del anfördatorde del nu akluella yrkandet 10 i motionen 1205 11 anses besvarat. I motionen 2283 föreslås altriksdagen beslutar atl de medel som f n. används av SIDA för utgivande avtidskriften från SIDA i stället reserveras för en informations- ochdebattidskrift av samma slag men UU 1978/79:30 9 eventuelltmed annan utgivare än SIDA. TidskriftenRapport från SIDA utgör en del av SIDA:s egen informationsverksamhet iutvecklings- och bislåndsfrägor. Liksom övrigl informalions-och debattmaterialfrån SIDA har den granskats av biståndspolitiska ulredningen i dessinformaiionsbetänkande. I ell avsnitt därav som diskuterar kravel på saklighetoch rällen till viss profilering i informationsverksamheten framhålls bl. För ämbetsverket SIDA gäller delvis andraprinciper. Dess informationsverksamhet bör på samma säll som all annansamhällsinformation syfta lill att möjliggöra för medborgarna - både enskildamedborgare och medborgar-organisalioner - atl "hävda sina idéer ochintressen i den demokratiska processen". För atl della syfte skall kunnauppnås torde krävas atl verket eftersträvar allsidighel i siu samladeinformaiionsutbud. Denna slrävan bör också prägla ett organ som tidskriften, vilken förväntas ge utrymme för en rik variationav fakta och synpunkter på utvecklingsproblem och utvecklingssamarbete. Försåväl SIDA:s egen informationsverksamhet som den organisationerna bedriver medbidrag från SIDA bör saklighet uigöra en given strävan. Saklighetärenförutsättning för en konstruktiv problembehandling. Utaneu rikt underlag avfakta kan en realistisk diskussion om förhållandena i , som få avdeltagarna i debatten haft tillfälle att besöka, inte föras. Saklighelskravelsynes oss särskill betydelsefullt vad gäller SIDA:s egen informationsverksamheii form av trycksaker och annat material, då en av SIDA:s centrala uppgiftermåste vara att, som informationsberedningen har uttryckt det i sitt11-punkisprogram, "ge bakgrund lill och utgöra ett slöd för denu-landsinformation som bedrivs av folkrörelser, skolor, press, radio, TV etc".SIDA-materialel må.sie kunna tjäna som en faktabas för alla övriga parter. Ulananalys och kommentarer är faktamaterialet dock av föga värde. -- Möjlighetmåste också finnas för en framställning som ger utiryck för personliga åsikter.Del är dock angeläget atl i göriigaste mån markera vad som är mer sakligt,faktabelonat material och vad som är uttryck för en personlig uppfattning. Delbör klart framgå vem som talar. Ulskottel, som i likhet med propositionen i alltväsentligt ansluter sig lill vad utredningen anfört i detla sammanhang,avstyrker del nu akluella yrkandet 4 i motionen 2283. I moiionen 2283 hemställs vidare att gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om fördelning och användning avinformalionsbidrag till enskilda organisalioner, specielll en översyn avfördelningsnyckeln för generella bidrag och en granskning av att lämnade bidraganvänds på ett säll som överensstämmer med u-landsinformationens syften. Ulskolletkonstaterar alt det belräffande den del av informationsanslagel som används förall slödja enskilda organisationers u-landsinformation i första hand ankommerpå att efter förslag från beredningen för u-landsinformationavgöra om medlens fördelning liksom att allmänt bedöma hur de används. Del somanförs i dessa frågor i biståndspolitiska utredningen och i propositionen 113ger inle ulskollet anledning atl på säll UU 1978/79:30 10 somsker i moiionen 2283 ifrågasätta de eiablerade principerna på detta område. 1proposilionen återges med inslämmande ulredningens uppfallning alt den satsningpå löntagarorganisationer, studieförbund och andra enskilda organisationer sominleddesår har varit riklig. I proposilionen helerdet i detta sammanhangvidare bl. Troligen har den avsevärt bidragit lill att slärkau-landsengagemangel i . Systemet har möil posilivi gensvar hosorganisationerna själva, som med avsevärda generella bidrag har kunnal bedrivau-landsinformalion i myckel fria former och utifrån de olika värderingar ochsamhällsuppfattningar, som präglar varje enskild organisation.Ansvarsfördelningen mellan organisationerna och SIDA bör fortsätta väsentligenoförändrad. 1 sammanhanget vill jag särskilt betona vikten av att stödet tillmindre organisationer, som lår bidrag till enskilda informationsprojekt,fortsätter och utökas. Dessa organisationers verksamhet är av stort värde föratt fördjupa engagemanget för inlernalionella solidariteispolitik. Ulskottelansluter sig till dessa uppfattningar. Vadbeträffar motionens förord för en granskning av all lämnade bidrag används påell salt som överensstämmer med u-landsinformaiionens syften, erinrar ulskolteläven om att biståndspolitiska utredningen betonat angelägenheten av altresuliaivärderingen av u-landsinformationen i fortsättningen bör ägnas ökaduppmärksamhet. Enligt utredningen bör detta gälla såväl folkrörelsernasu-landsinformalion som SlDA:s egen.