bet · G201SkU52 · 1978-12-31 00:00:00 — säljer nya sådana varor och därvid lar emot begagnadevaror som dellikvid blir skallskyldig när han säljer den begagnade varan utanräll lill avdrag för någon ingående skatt, eftersom säljaren inte ärskatlskyldig. Begagnade personbilar och motorcyklar undanlogs därförfrån beskaltning. varvid staten kompenserades för skattebortfallet genom enhöjning av accisen på nya sådana motorfordon. I fråga om bålar, ,cyklar, barnvagnar och många andra varor kvarstod emellertid problemet medavdragsrälten. På grund härav torde handeln i många fall ha ansett sig tvungenatl tillgripa olika former av skentransaktioner. Den som tagit emot begagnadevaror har låtit transaktionen gå vid sidan av bokföringen och ansett sig endastvara förmedlare av en affär mellan en säljare och den senare köparen av denbegagnade varan. Den begagnade varan har alltså inte ingått i lagret, utanförst när likvid influtit för vidareförsäljningen har den förste säljarensskuld för den nya varan blivit reglerad. Det var mot denna bakgrund somutskotiei ansåg del angeläget alt systemet med fiktiv avdragsräti. som i vissomfattning tillämpas inom EG. borde prövas mera ingående. Metoden innebär atlden som i yrkesmässig verksamhel köper en begagnad vara från någon som inte ärskattskyldig skall ha rält atl göra avdrag med belopp som skulle ha utgjortmervärdeskatt om säljaren varit skallskyldig. Härigenom begränsasbeskallningseffeklen lill del mervärde som köparen lar ul vid sinvidareförsäljning av varan, I proposilionen föreslås all en generell fiklivavdragsräti införs och atl de nu gällande undanlagen för begagnade bilar ochmotorcyklar slopas. Eftersom dessa undanlag tidigare tillkommit i samband meden höjning av den s. k, bilaccisen föreslås all denna skall sänks imotsvarande mån. Bilhandeln föreslås få göra ell särkill skalleavdrag förlagrei av begagnade bilar vid ikraftträdandet, I motionen 1978/79: 2619 av m, fl, (vpk) yrkasavslag pä de föreslagna ändringarna rörande begagnade personbilar ochmotorcyklar och följaktligen också på förslagen om bilaccissänkning ochlagerskalteavdrag, Molionärerna anser förslagen gynna den som har råd att köpany bil eller motorcykel men däremot missgynna den som är hänvisad lill atl köpabegagnade fordon, eftersom dessa blir dyrare i samband med att de beskattas, Utskotiei vill inte förneka att beskattningen av begagnadebilar och motorcyklar kan medföra viss prishöjning, men skatteeffekten blirgenom den fiktiva avdragsrälten i huvudsak begränsad lill försäljarens handelsvinst.Vid bedömningen av denna fråga bör också observeras att del rått allmän enighetom ett annat förslag i proposilionen som innebär att tjänster som tas ul urverksamhel för den skaltskyldiges eller annans räkning beskallas, I fråga om debegagnade bilarna skulle denna regel vid oförändrad skattefrihet medföra allbilhandeln ändå fick redovisa skall på alla reparationer och förbättringar påsådana fordon. Såväl för branschens del som för beskatlningsmyndighelerna måsledel anses vara en klar fördel atl SkU 1978/79:52 44 skalleni slällel redovisas vid försäljningen av fordonen. Den nu föreslagnauividgningen av beskaltningen kommer självfallet atl kräva ökade kontrollinsatserframför allt i storstadslänen, och utskottet förutsätter all de bei"ördamyndigheterna kommer att bevaka della inlresse i sina kommandeanslagsframslällningar liksom all budgelminislern i skälig omfallning föreslårerforderliga personalförstärkningar härför, Ulskolietfinner under de angivna förulsällningarna övervägande skäl lala för enbeskaltning av de begagnade bilarna och motorcyklarna, och i enlighet härmedavstyrker utskottet bifall till yrkandena I och 2 i motionen 2619 utom i vaddet förstnämnda yrkandet avser avslag på förslaget om sänkning av bilaccisen.Beträffande denna åtgärd uttalade utskottet viss tvekan medhänsyn till atl accisbeloppen, som utgår i fasta krontal, varit oförändrade enlängre tid och således "sänkts" genom inflationen, Avslagsyrkandel ivpk-molionen torde i första hand få ses som en konsekvens av motionärernasinvändningar mot beskatiningen av de begagnade bilarna, I motionen 1978/79:2594 av () och () yrkas avslag påbilaccissänkningen från andra utgångspunkter. Moten bilaccissänkning talar enligt utskottets mening inte enbart de av utskotieitidigare anförda invändningarna utan också del nuvarande statsfinansiellaläget, Accissänkningen skulle kosta statsverket närmare 120 milj, kr. om åretom hänsyn las också lill mervärdeskalteeffeklerna. Enligt utskottet bör ensådan ytterligare försvagning av budgeten inte genomföras. Med del anfördaavstyrker utskottet alltså bifall till propostionen i denna del, vilketsamtidigt innebär alt utskotiei tillstyrker bifall lill motionen 2594 ochmotionen 2619 yrkandet I i vad del avser avslag på förslaget om ändradbilaccis. Till de frågor i proposilionen som lilldragil sigdel största intresset hör förslaget alt ränta inte skall räknas in ibeskattningsvärdet. Några delade meningar om denna åtgärd synes inte föreligga,och förslagels positiva värde har understrukils i framställningar från motor-,bål- och husvagnsbranscherna och i de under allmänna motionstiden väcktamotionerna 1978/79:682 av m,fl. (m) och 1978/79: 1722 avWiggo Komstedt (m). Förslaget i propositionen avser skallebefrielse för ränlasoiTi erläggs efter och avser leverans efler denna tidpunkt. Imotionen och i skrivelserna behandlas också möjligheterna atl räkna bort räntani de fall leverans skett . Särskilt båtbranschen befarar svårigheterom en sådan regel inte införs, 1 sammanhanget föreslås olika tidpunkter för enskattelättnad. Frågan är enligt utskottets mening av begränsad räckvidd ochskäl kan från rättvisesynpunkt anföras för regeringens ståndpunkt. Det kanemellertid för vissa mera säsongbeionade branscher framstå som olyckligt medåtgärder som verkar hämmande på SkU1978/79:52 45 försäljningen då den normall når sinhöjdpunkt. Med hänsyn härtill finner ulskoitet det skäligt medge befrielse fränskatt på avbetal-ningsränta som skall eriäggas efter om leveransskelt efter utgången av april. Härigenom får yrkandena beträffande ränta imotionerna 682 och 1722 anses vara tillgodosedda, medan yrkandena i denförstnämnda motionen i övrigt har tillgodosells genom utskottets tillstyrkandeav förslaget om fiktiv avdragsrätt. Förslagen i propositionen kan delasupp i två huvudområden som skiljer sig ål såväl innehållsmässigt som i fråga omtidpunkten för ikraftträdandet. Utskottet har redan nämnt alt de nyaredovisningsreglerna är avsedda att gälla fr. o.m. Endärmed sammanhängande ändring gäller frågan om när förskottsbetalningar förbeställd vara eller tjänst skall beskattas. bestäms delta avredovisningsmetoden men för all få enhetlighet föreslås att betalning - utomnär del gäller byggnadsverksamhet - skall beskattas vid mottagandet, varvidsamtidigt avdragsrätt skall inträda. Vid avbelalningsförsäljning med förbehållom ålertaganderätt skall i princip kontantmetoden få tillämpas. Även vissaändringar av de materiella reglerna har ansetts kräva en längre förberedelsetidoch avses träda i kraft med de nya redovisningsreglerna. Hit hörbeskaltningen av uttag av ijänsl som ulskotlel något berört i samband med denfiktiva avdragsrälten liksom ullagsbeskallningen av mellanskillnad vidförsäljning till underpris. Vid tillhandahållande av kost lill personal skallavdragsrätt för livsmedel och förbrukningsvaror endast föreligga för den somyrkesmässigt bedriver serveringsrörelse. Bland förslagen med det senareikraftträdandet kan slutligen också nämnas vissa förhållandevis kompliceradeändringar i fråga om beskattningen av byggnadsverksamhet, som bl. a. innebärall en byggnad inie blir skattepliktig som sådan utan att skatten las ut påtjänster på fast egendom. Denna åtgärd bör föranleda viss komplettering avikraflträdandebestämmelserna på sätt utskottet kommer alt visa i det följande.De här redovisade förslagen har i huvudsak godtagits av remissinstanser ochbranschorganisationer och inte heller föranlett några motionsyrkanden.Utskottet tillstyrker förslagen. Av de förslag i propositionen som är avsedda atl träda ikraft har utskottet tidigare behandlat den fiktivaavdragsrätten, bilaccisen och räntan. Bland övriga förslag med sammaikraftträdandelid bör kanske främst nämnas de ändringar som gör del möjligt altavlyfta den ingående skatten på skattskyldigs förhyrda rörelselokaler. Denföreslagna åtgärden har hälsats med tillfredsställelse av näringslivet och börfrämst ses som ell uttryck för strävandena efler konkurrensneutralitet, I fråga om avdragsrätlen föreslås också vissa ändringar.Inom koncerner förbällras avdragsmöjlighelerna när det gäller tjänster mellankoncernbolag, men i fråga om billeasing föreslås begränsningar avavdragsmöjlighe- SkU1978/79:52 46 terna och en maximering av avdraget till högst avhyreskostnaderna. I sistnämnda del innebär förslaget ett beaktande av deinvändningar som vissa leasingföretag anförde mot utformningen av dessa regleri den av avslagna mervärdeskatleproposilionen. Nya avdragsreglerföreslås också för företag med såväl skattepliktig som icke skattepliktigomsätlning. Även i fråga om beskatiningsförfarandel träder ell parändringar i kraft vid det kommande och del gäller bl. a. dentidigare nämnda förlängningen av redovisningstiden för hel- ochhalvårsdeklaranler saml en mera begränsad sådan förlängning undersemesterperioden. Till sistnämnda fråga återkommer utskottet i samband medbehandlingen av ell motionsyrkande frän den allmänna motionstiden. Vidare kannämnas atl överskjutande avdragsgill ingående skall i fortsättningen alllidskall återbetalas. Därutöver föreslås vissa smärre ändringar avseendeskattskyldigheten och tillämpning av reduceringsregel för kopiering.Beträffande de nu nämnda förslagen har inte heller framförts några vägandeinvändningar, och ulskotlel finner inte anledning till några erinringar utantillstyrker propositionen i här behandlade delar med de smärre kompletteringarsom redovisas i del följande. I och med atl utskottet avstyrkerförslaget lill lag om ändring i lagen (1978:69) om försäljningsskatt påmotorfordon återstår all behandla de omfattande ändringsförslagen avseendemervärdeskatielagen. De författningsrum utskottet behandlar i del följandeavser alltså denna lag. Enligt den nytillkommande 5a § avseenderedovisningsreglerna får medge dispens från skyldigheten attanvända faktureringsmeloden endast om synnerliga skäl föreligger. Dennaformulering brukar i lagtext främst användas i fråga om dispenser som avserextraordinära förhållanden. I förevarande fall kan förutses att dispens börkunna lämnas vissa grupper av företag, och det synes därför lämpligare attknyta dispensen till särskilda skäl. I punkt 2 av anvisningarna lill 2*) regleras uttag avvaror och tjänster. Enligt d) och e) beskattas uttag av tjänst som i sig kaninbegripa uttag av vara. Utskottet vill beträffande dessa bestämmelser iförtydligande syfte uttala alt om tjänst omfattar uttag av vara skall sådanvara inte beskattas som uttagen enligt a) i samma anvisningspunkt. I fråga om de nya reglerna om begränsad eller avskurenavdragsräti för leasingbilar finner ulskotlel all lagförslaget inte till fullokorresponderar med de syften som redovisas i propositionen. 18 § andra stycketoch anvisningarna till 2 och 17 §§ bör därför ändras på sätt framgår av utskottetshemställan. Därutöver och ulan samband med proposilionen föreslås en ändring avanvisningarna till 10 § på de grunder som redovisas i närmast följande avsnitt. SkU1978/79:52 47 I övrigt föreslår utskottet vissaändringar av ikraflträdandebestämmelserna. Den ändring ulskoitet förordat ifråga om avbetalningsränla föranleder en komplettering av punkten 6. Punkten 7kräver ett tillägg för alt undvika vissa komplikationer i fråga om treårsregelnvid frivillig skattskyldighet för fastighet under liden fram lill 1981. dåskatteplikten för byggnad upphör all gälla. Vidare föreslås en ändring av andrastycket av punkten 14 i syfte att undvika att det där sladgade återförandettill beskaltning av bilhandelns lagerskalteavdrag skall kunna ske under annatbeskattningsår än det till vilket avdraget är hänförligt. De ändradeanvisningarna till 10 S påkallar slutligen särskilda ikraftträdanderegler i enny punkt 17. Skattskyldigheten vid rening av avloppsvatten 1 den med anledning avproposilionen väckta motionen 1978/79: 2586 av Axel Krislansson (c) och RolfRämgård (c) tas upp en fråga som inte berörs i proposilionen men somaktualiserats genom elt publicerat rege-ringsrättsutslag. Enligttidigare lagakraflvunna förhandsbesked, som inte prövats av regeringsrätten,skulle rening av avloppsvatten anses medföra skattskyldighet, och en kommun sombyggde ett reningsverk fick på denna grund rätt alt bl. a. lyfta avmervärdeskallen för anläggnings- och driftkostnaderna. Enligt det nyaregeringsrätlsulslaget anses rening av avloppsvatten inte som skattepliktigverksamhel. Delta innebär alt kommunerna i fortsättningen kommer all belastasmed mervärdeskall inte enbart vid byggandet av reningsverk utan även vid den fortsattadriften. Yrkandet i motionen går ul på alt rening av avloppsvallen skallmedföra skattskyldighet och att de ändrade bestämmelserna ges retroaktivverkan med extraordinär besvärsrätt. Enligt utskottets mening är det ettuppenbart rättvise-krav atl kommunerna i beskattningssammanhang behandlaslikformigt, och den enda möjligheten att i förevarande fall nå ett sådantresultat torde vara alt acceptera den av molionärerna förordade lösningen. Alti delta sammanhang ge bestämmelserna retroaktiv verkan torde inte heller kunnakritiseras, eftersom ändringen är i kommunernas eget intresse. Ulskoitettillstyrker alltså bifall till motionen 2586, vilket föranleder den tidigarenämnda ändringen av anvisningarna till 10 S och komplettering avikraftirä-dandebestämmelserna. Mervärdeskatte motto ner under den allmänna motionstiden Yrkanden som helt eller delvis tillgodses genompropositionen Som utskottet tidigare redovisatkan de i motionen 1978/79:682 av () framställda yrkandenaom fikliv avdragsrätt och om borträknande av ränla frän beskattningsvärdetanses vara helt tillgodosedda genom förslagen i propositionen och den avutskottet i samband därmed förordade ändringen avseende räntan. Samma yrkande ifråga om räntan framställs också i motionen 1978/79: 1722 av (). SkU1978/79:52 48 vars önskemål följaktligen också är tillgodosett. Tillviss del kan detsamma sägas gälla motionen 1978/79: 1131 av iLjung (m). Motionären föreslåratt redovisningsperioderna ochjuli-augusti slås samman för atl undvika att redovisningen sammanfaller medsemesterperioden. I proposilionen föreslås i stället alt frågan löses genomatt de deklarationer som skall lämnas , alltså de som och , skall få lämnas den 20 augusti.Utskottet anser övervägande skäl tala för att man väljer den i propositionenföreslagna lösningen. En sammanslagning av två tvåmånadersperioder skulle innebäraflera månaders uppskov med inbetalningen av miljardbelopp och därav följanderäntevinster för de skattskyldiga och förluster för statsverket. Med detanförda avstyrker utskottet bifall lill motionen 1131 i den män den inte ärtillgodosedd genom förslaget i propositionen. Elt yrkande atl mervärdeskattenslopas för ved. flis och andra förnyelsebara bränslen förs fram i motionen1978/79:240 av () och (). Förslaget har närmastenergipolitisk bakgrund och motiveras bl. a. med all huvuddelen avenergikonsumtionen är befriad från mervärdeskatt. Även om denna motivering rentformellt är riktig är den enligt ulskollets mening vilseledande. Mervärdeskattutgår i huvudsak endast på de bränslen som inte är belagda med allmänenergiskalt. Sislnämnda skatt fyller i princip samma funktion sommervärdeskatten, alltså som en allmän konsumtionsskatt på elkraft och bränslen.Vad som f. n. skall övervägas enligt de utfärdade direktiven för enutredning om energibeskattningen är atl låta mervärdeskatten ersättaenergiskatten och all samlidigl finna nya former för beskailning av denindustriella energiförbrukningen. Med hänsyn till nu pågående utredningsarbeteavstyrker iil-skottel bifall till motionen 240. En betydligt mera kompliceradskattefråga tas upp i motionen 1978/ 79: 1135 av förste vice talmannen m.fl. (c). Yrkandet i motionen går ul på alt undervisningsfilmframställd på svenska filmlaboratorier skall befrias från mervärdeskatt.Molionärerna hänvisar till alt utländsk undervisningsfilm i enlighet med enUNESCO-konvenlion är tullfri och inte belagd med mervärdeskall, medanmotsvarande film som kopieras inom landet är mervärdebeskallad. vilket belastarAV-centralerna, som inte är skallskyldiga och lill följd därav ej haravdragsräti. Utskottet, som i olika sammanhang uttalat sig för atlmervärdeskallen bör vara konkurrensneutral, finner all skattereglerna i delavsedda fallel uppenbariigen missgynnar den inhemska verksamhelen. Med hänsynhärlill förulsätler ulskotlel all mervärdeskalleuiredningen utan dröjsmål larupp det i motionen påtalade problemet lill behandling. Med del anförda anserutskottet motionen 1135 besvarad. SkU1978/79:52 49 Reduceringsregeln vid målningsarbete på jäsiighet 1 motionen 1978/79: 1163 avSven-Olov Träff (m) och () begärs atl 20-procenlsregeln skalltillämpas vid målningsarbele på fastighet i stället för den nuvarande60-procentsregeln. Motionärerna hänvisar till att malerialkostnadsdelen försådant arbete är väsentligt lägre än och att nuvarande bestämmelser medfören allvarlig konkurrensstörning lill förmän för den egenregiverksamhel somfrämst bedrivs av de faslighels-förvallande förelagen. De problem som uppkommer genom all den som inte ärskatlskyldig slipper betala mervärdeskatt på tjänster som utförs i egen regi ärpraktiskt laget olösliga om man eftersträvar en fullständig neutralitet vidbeskattningen. Villaägaren som själv målar om sitt hus betalar bara skatt påfärgen, medan den som anlitar en målare får betala skall också på arbetet. Vidfastställandet av nu gällande reduceringsregler utgick man inte frånmaterialkostnaderna vid vissa underhållsarbeten utan från de totala materialkostnadernavid produktionen av byggnader. Med denna utgångspunkt kan man hävda atl60-procenlsregeln sannolikt inte slår exakt rätt i fråga om någon enskildtjänst som utförs på en byggnad, men regeln kan ändå anses alltjämt svara molde genomsnittliga materialkostnaderna. Börjar man, som molionärerna vill,införa särskilda regler för en viss ijänsl med hänsyn lill de lågamaterialkostnaderna bör alla tjänster differentieras i motsvarande mån vilketskulle leda till elt ohanterligt syslem. Det kan i och för sig diskuteras omman inte på bör söka finna andra vägar all beskattabyggnadsverksamheten än genom reduceringsreglerna, men så länge dessa reglertillämpas bör de i princip bygga på totalkostnaderna. Med det anfördaavstyrker utskottet bifall till motionen 1163, Beskatiningen av periodiska publikationer Ett mycket vittsyftandeutredningsyrkande framförs i motionen 1978/ 79: 1738 av m.fl. (m.fp) rörande beskaltningen av periodiska publikationer. Molionärerna begär enallsidig översyn av dessa beskalt-ningsfrågor och förordar i motiveringen enskatlereducering med hänvisning bl. a. lill all de nu föreliggandeskillnaderna i beskattningen mellan olika slag av publikationer är betänkligafrån iryckfrihelsrällslig synpunkt. Ulskoliet har med anledning av dessasynpunkter inhämtat yttrande över motionen från , somdärvid framhållit all mervärde-skallereglerna för olika tidskrifter i förstahand bör behandlas från skatteteknisk ulgångspunkl. Konslilulionsutskottel harvidare påpekat att slopande av mervärdeskaltebefrielsen för stöd berättigadeorganisations-tidskrifter i enlighet med vad skatteutskottet i annat sammanhangförordat måsle följas upp med motsvarande förstärkningar av stödet. Avvikandemening har anförls av företrädarna för moderata samlingspartiet och ,som funnit den i motionen begärda utredningen väl motiverad, inte minst fråntryckfrihelssynpunkl. SkU1978/79:52 50 Enligt skatteutskottels mening ärbeskattningen av de periodiska publikationerna inte helt tillfredsställande ommålet främst är all nå konkurrensneutralitet i fråga ombeskaltningseffekterna. Del är emellertid omöjligl alt i delta fall helt bortsefrån verkningarna av det komplicerade statliga stöd som utgår lill denna sektornär man bedömer beskattningens verkan från konkurrenssynpunkt. Även om mandelar motionärernas uppfattning all den lågperiodiska pressen är oförmånligtbehandlad i skattehänseende i förhållande till dagspressen kan det knappastgöras gällande alt någon omfattande lidskriftsdöd uppkommit på grund avbeskatiningen. Om den begärda utredningen skall kunna göra någon meningsfullbedömning av de periodiska publikationernas inbördes relationer måsle den få iuppdrag att granska inte bara mervärdesskattereglerna ulan även annonsskaltensoch presstödets verkningar. Enligt utskottets mening är del inte sannolikt altett sådant utredningsarbete skulle kunna resultera i några politiskt genomförbaraförslag. Med hänvisning lill del anförda avstyrker utskottet bifalllill motionen 1738. 1. beträffanderedovisningsmetoderna för mervärdeskatt altriksdagen med avslag pä motionen 1978/79:2587 yrkandet I, motionen 1978/79:2618och motionen 1978/79:2619 yrkandet 3 bifaller propositionen 1978/79:141 i dennadel; 2. beträffandebeloppsgränserna för hel- och halvårsredovisning att med avslag påmotionen 1978/79:2587 yrkandet 2 bifaller propositionen i denna del med godkännandeav vad utskottet uttalat; 3. beträffandeövergångsproblemen i samband med ändrad redo-visningsmetod attriksdagen anser yrkandet 3 i motionen 1978/79: 2587 besvarat genom vadutskottet anfört härom; 4. beträffande den fiktivaavdragsrälten och beskattningen av be gagnade bilar m. m. altriksdagen med avslag på motionen 1978/79: 2619 yrkandena 1 och 2 såvitt här äri fråga bifaller motionen 1978/79:682 och propositionen i motsvarande del; 5. beträffandesänkning av bilaccisen atlriksdagen med bifall lill motionen 1978/79: 2594 och motionen 1978/79: 2619yrkandet I till den del yrkandet avser denna fråga avslår propositionen i dennadel; 6. beträffandebeskaltningen av ränta atlriksdagen med anledning av motionen 1978/79: 1722 och med bifall lill motionen1978/79:682 såviil den avser ränla godkänner proposilionen i denna del med denändring utskottet förordat; SkU1978/79:52 51 7. beträffande skalleredovisningen undersemesterperioden altriksdagen med avslag på motionen 1978/79: 1131 bifaller proposilionen i dennadel; 8. beträffandeskallskyldigheten för rening av avloppsvatten alt bifaller motionen1978/79:2586; a. antar delvid proposilionen fogade förslaget till lag om ändring i lagen (1968:430) ommervärdeskatt med de ändringaratt 5 a och 18 §§, punkten 2 av anvisningarnatill 2 § och anvisningarna till 10 och 17 §S saml övergångsbestämmelsernapunkterna 6. 7 och 14 och en tillkommande punkt 17 skall ha följande såsomutskottets förslag betecknade lydelse: 5 a § Regeringens förslag Utskottets jörslag Redovisningsskyldighet inträder---------- enligt 4 S. Vidkredilförsäljning------------- eller överlåts. får, när iv/7/!e/-%(/ får, när särskilda skäl föreligger, medge atl vad som skälföreligger, medge att vad som sägs i andra stycket om redovis- sägs i andrastycket om redovis ningsskyldighetens inträde vid kre- ningsskyldighetensinträde vid kre dilförsäljning med förbehåll oni ditförsäljningmed förbehåll om ålertaganderätt skall tillämpas tills återtaganderällskall tillämpas tills vidare av viss skatlskyldig även i vidareav viss skatlskyldig även i annat fall. Försätts skatlskyldig----- lidigare ägaren. (Se vidareanvisningarna.) 18 S Avdragsrätt föreligger---- eller uthyrning. Avdragsräti föreligger endast för Avdragsrätt föreligger ej.för ingå- av ingående skatt ende skatt som belöper på hyra av som belöper på hyra av personbil personbil eller motorcykel för an- eller motorcykel för annat ändamål nal ändamål än yrkesmässig åter- än yrkesmässig återuthyrning. uthyrning / del fall fordonet endast i ringaomfattning används i verksamhet som medför skallskyldig-hel. Medför verksamhet----- skälig grund.