bet · G201TU18 · 1978-12-31 00:00:00 — Det gäller också motionerna 1978/79:2392 och 1978/79:2394om bandelen , motionen 1978/79:2380 om bandeiarnaKarlsborg-Skövde och , motionen 1978/79:2311 om bandelarnaFalköping-Landeryd, och . Därtill gäller det motionen 1978/79:971 om ,motionen 1978/79:1426 om och , motionen 1978/79:1947 omjärnvägslinjen , motionen 1978/79:2386 om bandelenYstad-Tomelilla-Simrishamn samt motionerna 1978/79:2383 och 1978/ 79:2384 ombandelen . Slutligen gäller det motionen 1978/79:941 omjärnvägstrafiken i län, motionen 1978/79:2228 om järnvägslinjernaVäsienik-Bjärka och Väsieivik-Hultsfred-Växjö. motionen 1978/79:2374 ombandelen Västervik-Bjärka , motionen 1978/79:2375 om bandelarnaJenny-Hults-fred-Växjö och , motionen 1978/79:2385 om bandelarnaVäxjö-Hultsfred och och motionerna 1978/79:2353 och 1978/ 79:2376om bandelen . I motionen 1978/79:460 yrkas auriksdagen hos regeringen hemställer om en utredning med uppgift att utredaförutsättningarna för ett statligt övertagandeav NKLJ-banan i . Imotionen 1978/79:1939 hemställs att hos regeringen uttalar attåtgärder vidtas för att överföra NKLJ i statligägo och inordna banan i det övriga järnvägsnätet. Utskottetvill med anledning härav framhålla aU banan är i privat ägo och att hittillsingen framställning från ägarhåll om dess övertagande av staten aktualiseratseller aviserats. Enligt vad utskottet vidare erfarit har avtransportvolymen förts över till landsvägstransport. Utskottetfinner sig för sin del med hänvisning till det anförda inte kunna biträdamotionärernas yrkanden och avstyrker därför motionerna i fråga. 4.2Principer för ersättning till SJ:s trafiksvaga bannät (Utskottet s. Föredraganden förordar beträffande ersättningentill SJ för driften av de trafiksvaga bandelarna att SJ även fortsättningsvisskall beviljas full ersättning för underskottet på trafiksvaga järnvägslinjer.Ersättningen föreslås liksom bli baserad på en uppdelning av SJ:sbannät i ett affärsbanenät och ett ersättningsberättigat bannät. Ifråga om principerna för avgränsningen av affärsbanenätet ansluter sigföredraganden till trafikpolitiska utredningens uppfattning att till det ersättningsberättigadebannätet bör föras sådana bandelar, för vilka intäkterna inte täckersärkostnaderna. Föredraganden framhåller emellertid att större förändringar ännödvändigt inte bör göras i den uppdelning som vuxit fram genom de båda senasteseparatredovisningarna, som baserats på trafiken resp. . Vidarebör avgränsningen enligt föredraganden ges en större fasthet för att delsundanröja de diskussioner som återkommer i samband med deseparatredovisningar som genomförs inom SJ, dels göra det lättare att i förvägberäkna de åriiga ersättningsbeloppens storiek även på och därmedbl. a. underiätta SJ:s planering. Med anledning härav förordar föredragandenatt - jämfört med trafikpolitiska utredningens förslag - ytterligare ca 330bankm skall föras till det ersättningsberättigade bannätet. Affärsbanenätetbör enligt föredraganden omfatta totalt ca 5 390 bankm. Dennya avgränsningen mellan affärsbanenätet och det ersättningsberättigade nätetbör enligt föredraganden tillämpas första gången i samband med 1981 årsseparatredovisning och kommer därmed att slå igenom på driftersättningen fr.o. m. /83. Föredragandenbiträder trafikpolitiska utredningens förslag att överföring avbandelar från affärsbanenätet till det ersättningsberättigade bannätet skallkunna ske, under förutsättning att SJ ger in framställning härom tillregeringen. Föredraganden biträder också utredningens förslag att överföring avbandelar från det ersättningsberättigade nätet till affärsbanenätet fåraktualiseras i samband med separatredovisningarna. Ävenbeträffande/)///7f;/7c/rto/ö/' beräkning av driftersättningen ansluter sig föredragandentill trafikpolitiska utredningens uppfattning att driftersättningens storlekliksom bör beräknas på basis av en av SJ genomfördseparatredovisning av ett ersättningsberättigat bannät som är avgränsat på sättsom framgått av det föregående. Redovisningen bör liksom granskas avsärskilda sakunniga, som vid varje granskningstillfälle tillkallas avregeringen. Resultatet av granskningen får ligga till grund för regeringens ochriksdagens prövning av anslagsbeloppet. Föredragandenbiträder även utredningens förslag till ändrad beräkningsmetodik beträffandedels kostnaderna för centralförvaltningen och resebyråverksamheten, delskostnadsposter av engångskaraktär och en korrektionspost om 5 96 påkostnadssidan. Vidare delar föredraganden den uppfattning som framförts av desakkunniga som granskat separatredovisning att det s. k. matarvärdetbör sättas till hälften av affärsbanenätets samtrafiköverskott. Deföreslagna nya beräkningsprinciperna bör enligt föredraganden tillämpas fr. o.m. Wårdet gäWerprinciperna för framräkning av ersättningsbeloppet frän basåret tillgällande budgetår, bör enligt föredraganden hänsyn så långt möjligt tas tillväntade konjunkturvariationer och till effekter av vidtagna rationaliseringar. Ifråga om framräkningen av matarvärdet ansluter sig föredraganden till vaddepartementschefen anförde i propositionen 1977/78:100 bil. 9 (s. 164), dvs. attbasårets mätarvärde bör bibehållas oförändrat . Deförordade principerna för framräkning av driftersättningen föreslås gälla fr.o. m. beräkningen av ersättningsbeloppet för /81. Utskottet delar föredragandens bedömningbeträffande det önskvärda i att en fasthet i avgränsningen mellanaffärsbanenätet och det ersättningsberättigade bannätet uppnås och tillstyrkerde i propositionen föreslagna principerna för avgränsningen av affärsbanenätet. Avsamma skäl tillstyrker utskottet de av föredraganden förordade principerna förberäkning av den åriiga ersättningen till SJ för driften av icke lönsammajärnvägslinjer m. m. Utskottet har inte heller något att erinra mot de avföredraganden Vörordadeprinciperna förframräkning av driftersättningen underperioden mellan två separatredovisningar. 4.3Marknadsförings- och taxeåtgärder (Utskottet s. 57) Av grundläggande betydelse för ettsamhällsekonomiskt effektivt utnyttjande av SJ:s resurser och för järnvägensmöjligheter att hävda sig på transportmarknadenär enligt föredraganden - förutom tillräckliga investeringsmedel - detkostnadsansvar som belastar trafiken och som får sitt uttryck i prissättningenav transporttjänsterna. En avlastning av SJ:s kostnadstäckningskrav förbannätet, som enligt föredraganden av flera skäl är motiverad, kan därförverksamt bidra till att åstadkomma ett ur samhällsekonomisk synvinkel mereffektivt utnyttjande av SJ:s resurser. Genom den i det föregående föreslagnaavlastningen av SJ:s kapitalkostnader för bannätet blir det enligtföredraganden möjligt för SJ att tillämpa en prissättning som bättre anslutertill de samhällsekonomiska marginalkostnaderna. Detta har enligt föredragandensin största betydelse i persontrafiken, eftersom SJ där inte har sammapraktiska möjligheter till prisdifferentiering som i godstrafiken. Föredragandenfinner det naturligt att kostnadsavlastningen beräk-ningsmässigt knyts tillavskrivningar och förräntningskrav för sådana anläggningar i form av bana,bangårdar, stationer m. m., som behövs för att tågtrafik skall kunna bedrivasoch som för järnvägens del i huvudsak är oberoende av trafikens omfattning ochvariation. De åriiga kapitalkostnaderna för sådana anläggningar /78 till ca 182 milj. kr. och beräknas i 1979/prisnivåuppgå till ca 215 milj. kr., varav ca 65 milj. kr. utgör ränta på den del avstatskapitalet som kan hänföras till dessa anläggningar. Föredragandenbetonar att anknytningen till de nämnda anläggningsobjekten endast bör varaberäkningsmä&sig. En reell anknytning av kostnadsavlastningen tillbestämda anläggtiingsobjekt skulle bl. a. försvåra SJ:sinvesteringsprioritering. 1 stället förordas en ordning som innebär attmotsvarande belopp ställs till SJ:s förfogande genom en generell och iförväg bestämd nedsättning av avskrivningarna, förräntningskravet samtstatskapitalet. Därigenom ges SJ enligt ffdraganden möjlighet att sänka sinabiljettpriser och genomföra de rabattförsök som redovisats i SJ:sremissyttrande över trafikpolitiska utredningens slutbetänkande. Genom att denekonomiska ramen kan beräknas i förväg tor , bör SJ också fåstörre möjlighet att planera sin verksamhet på lång sikt. Isammanhanget tar föredraganden upp SJ:s förslag i remissyttrandet attersättningen för företagsekonomiskt olönsari-ima åtgärder bör baseras på affärsmässigtgrundade offerter från SJ till statsmakterna. Föredraganden har inget atterinra mot den grundläggande tanken bakom offertprincipen, nämligen att, i denmån statsmakterna vill införa samhällsekonomiskt eller socialt motiveradeprissänkningar och rabatter vid SJ, så bör statsmakterna också lämna det bidragsom erfordras föratt göra dessa åtgärder kommersiellt intressanta för SJ.Eftersom förutsättningarna kan förändras snabbt på trafikområdet, anser dockföredraganden det inte lämpligt att statsmakterna lar ställning i detalj tillrabattnivåer, rabattavgränsningar etc. I stället bör statsmakterna ange denekonomiska ramen för försök med rabatter m. m. och den huvudsakliga inriktningsom man vill att åtgärderna skall ha. sedanankomma på SJ att detaljutforma åtgärderna inom dessa ramar och riktlinjersamtredovisa utfallet av försöken till regeringen när man har vunnit tillräckligaerfarenheter. Föredragandenframhåller vidare att det är väsentligt att den ekonomiska ramen för sådanarabattförsök m. m. utgår med i förväg fastställda belopp och inte endastkonstateras i efterhand som en resultatförsämring. Att SJ avlastasbetalningsansvaret för vissa fasta kostnader får enligt föredraganden inteinnebära att kravet på att täcka övriga kostnader med intäkter slopas. Kravetpå kostnadstäckning utgör nämligen ett viktigt incitament till effektivitet iverksamheten, vilket utgör ett väsentligt led i en samhällsekonomiskt effektivprissättning. Inomden ekonomiska ram som ställs till SJ:s förfogande-och som främst är betingadav samhällsekonomisk hänsyn - bör det enligt föredraganden ankomma på SJ attvidta lämpliga pris- och marknadsföringsåtgärder. Åtgärderna skall utformas såatt de stimulerar till ökat resande och bidrar till ett högre utnyttjande avbefintliga resurser. Åtgärderna får dock inte innebära någon försämring avresevillkoren för studerande och pensionärer. Föredragandentar också upp frågan om samordning av taxorna för kollektivtrafiken och erinrardärvid om att en del av olägenheterna med snittaxan försvann sedan SJ slopatsnittaxan vid beräkning av avgift för kombinerade tåg- och bussresor irelationer med alternativa SJ-tåg/bussför-bindelser. Vidare erinrarföredraganden om att förutsättningar skapats för regionalt samordnade taxorgenom beslut om samordnat regionalt huvudmannaskap förkollektivtrafiken (/78:28, rskr 1977/78:364). Föredragandenfinner det emellertid angeläget att samordningen av taxorna för regionalakollektivtrafikresor kompletteras med en ytterligare samordning av taxorna förinterregionala resor. Innan man tar ställning till en sådan utökad samordningav taxorna bör frågan enligt föredraganden dock studeras närmare. En radproblem måste lösas innan en sådan samordning kan komma till stånd. Det gällerfrämst frågorna om biljettförsäljning och kostnadsavräkning mellan olikatrafikföretag och/eller trafikhuvudmän. Ökade administrationskostnader måstevägas mot de fördelar som kan vinnas. Många olika alternativ med olikaambitionsnivå för samordningen är tänkbara. Föredraganden avser med anledninghärav att ta initiativ till en utredning om denna fråga. Närdet gäller trafikpolitiska utredningens förslag att öka vikts- och avståndsdegresslvitetenoch slopa värdeiarifferingen i SJ:s godstaxa framhåller föredraganden att det iprincip bör ankomma på SJ att bedöma effekterna av sådana marknadsåtgärder.Föredraganden avser därför inte att ta några initiativ i denna fråga. Däremotansluter sig föredraganden till trafikpolitiska utredningens uppfauning attsamverkan mellan lastbils- och järnvägstrafik bör stimuleras genom införandetav en speciell tariff för transport av enhetslaster tur och retur mellan störretransportcentra. En linjetariff av det slag SJ föreslagit i sitt remissyttrandeöver trafikpolitiska utredningens slutbetänkande skulle enligt föredragandenvara en värdefull stimulans för en trafik i samverkan. Föredraganden anservidare att tariffens nivå, såsom SJ föreslagit, bör kunna vara avvägd så attden är företagsekonomiskt lönsam, utan alt de positiva effekterna av tariffendärigenom går föriorade. Föredraganden avser därför att senare föreslåregeringen att en linjetariff införs av det slag som SJ föreslagit. Denföreslås gälla för mer omfattande och regelbundna transporter av enhetslasteroch påhängsvagnar mellan SJ:s enhetslastterminaler. Föredraganden förordarvidare alt SJ bör vara berättigat alt sätta ned avgiften om det är förenligtmed verkets ekonomiska intressen. Utskottet har redan i det föregående - vidbehandlingen av den i propositionen föreslagna avlastningen av statensjärnvägars kapitalkostnader för bannätet - framhållit att utskottet i huvudsakansluter sig till de av föredraganden förordade målen och riktlinjerna förkostnadsavlastningen. De prissänkningar inom i första hand persontrafiken sommöjliggörs genom den föreslagna kostnadsavlaslningen skapar enligt utskottetsmening förutsättningar för en mer marginalkostnadsanpassad prissättning. Dennabör i sin tur leda till ett mer effektivt utnyttjande av järnvägens resurseroch till en från samhällsekonomisk synpunkt bättre trafikfördelning i landet Utskottetvill i anslutning härtill erinra om vad utskottet i det föregående uttalat,nämligen att den föreslagna kostnadsavlastningen bör bli bestående i sinahuvuddrag att de fulla effekterna av prisförändringarna kanutvärderas innan ev. ändringar vidtas. Beträffandeden av i sammanhanget föreslagna s. k. offertprincipen delarutskottet föredragande statsrådets uppfattning. Statsmakterna bör enligtutskottets mening ange de ekonomiska ramarna för samhällsekonomiskt och socialtmotiverade prissänkningar m. m. och den huvudsakliga inriktningen av sådanaåtgärder. Det bör emellertid ankomma på att detaljutformaåtgärderna inom dessa ramar och riktlinjer. Utskottet vill i anslutning härtillbetona att utskottet förutsätter att de planerade taxe- och rabattåtgärderna iprincip utformas på sådant sätt, att inga grupper av resenärer får försämraderesevillkor. Utskottetdelar även föredragandens uppfattning au ett införande av en s. k. linjetariffav det slag som SJ föreslagit bör kunna stimulera utvecklingen av kombineradeväg/järnvägstransporter. Beträffande taxenivån anser utskottet det rimligt attSJ liksom i övrigt bör få rätt att ge affärsmässigt betingadefraktnedsättningar. 1 motionerna 1978/79:951 (punkten 3 c), såviu nugäller, 1978/79:961, 1978/79:2379 (punkten 4), såvitt nu gäller, och1978/79:2397 (punkten 13), såvitt nu gäller, framhålls angelägenheten av attmed olika medel, bl. la.xeåtgärder.bryta tendensen att alltmer gods överförs från järnväg till landsväg. Utskottetvill i anledning härav framhålla det angelägna i att möjligheterna prövas attäven genom andra taxeåtgärder än vad som berörts i det föregående stimulera ochutveckla godstransporterna på järnväg. Utskottet finner det således av såvälsamhällsekonomiska som trafiksäkerhets-, miljö- och energiskäl angeläget attett ökat utnyttjande av järnvägen, framför allt vid långväga landtransporter,kommer till stånd. Det är viktigt att taxor och service för främststyckegodstrafiken utformas så att de blir attraktiva förSJ:s kunder. Det ärenligt utskottet angeläget att SJ utreder frågan om en försöksverksamhet idenna riktning. Det bör stå SJ fritt att bestämma den närmare inriktningen av ettsådant rabattförsök. Efter avslutad utredning, som bör bedrivas med störstaskyndsamhet, bör SJ för regeringen redovisa förutsättningarna för enförsöksverksamhet. På grundval av SJ:s utredning bör regeringen därefter taställning till vilka vidare åtgärder som bör vidtas. Vad utskottet nu haranfört bör av ges regeringen till känna. Genomvad utskottet nu har anfört torde syftet med motionerna 1978/ 79:951 (punkten 3c), 1978/79:961, 1978/79:2379 (punkten 4), och 1978/ 79:2397 (punkten 13),samtliga motioner såvitt nu är i fråga, vara tillgodosett. Förutom taxeåtgärder vill utskottet peka påbetydelsen av att även andra åtgärder vidtas för att åstadkomma ett mereffektivt utnyttjande av järnvägen och öka dess attraktivitet ochkonkurrensförmåga, i fråga såväl om person-som godstrafik. Av stor vikt ärdärvid investeringarna. För att kunna vidta erforderliga förbättringar avbanstandarden, öka trafik- och driftsäkerheten, anskaffa lok, vagnar ochgodshanteringsutrustning, modernisera och bygga ut stationer och godsterminalerm. m. krävs således investeringsmedel. Utskottet återkommer emellertid tillfrågan om behovet av investeringsmedel och de motionledes framförda yrkandenabeträffande SJ:s investeringsanslag och dess användning i det följande (seavsnitt 4.4.2). Andraåtgärder - som inte är primärt beroende av tillgången på investeringsmedel -är t. ex. ökat samarbete med andra trafikföretag, förstärkt marknadsföring ochförbättringar av servicen gentemot både resenärer och godstrafikanter. När detgäller persontrafiken vill utskottet bl. a. understryka betydelsen av attresenärerna har tillgång till klimatskyddade väntutrymmen och kan fåtrafikinformation m. m. även på tider då stationerna är obemannade. Enklareoch mera lättlästa tidtabeller och en förbättrad tidtabellsanpassning mellanolika trafikmedel är exempel på andra åtgärder som minskar väntetider och ökarde kollektiva trafikmedlens attraktivitet. Närdet gäller godstrafiken vill utskottet i likhet med vad som yrkas i motionen1978/79:2397 (punkten 15) särskilt peka på de möjligheter till ytterligareeffektivisering av transportsystemet och de utomordentliga förutsättningar atterbjuda olika transportköpare samlade transportlösningar som ettutvidgat samarbete mellan de i ingående företagen - SJ, SVELAST,ASG, GDG m. fl. - borde kunna ge. Utskottet förutsätter, med hänsyn till vadsom anförs i propositionen om betydelsen av ett ökat samarbete och en ökadsamverkan mellan olika trafikföretag och trafikmedel, att regeringen vidtarerforderiiga åtgärder för att få till stånd ett ökat samarbete mellan de iSJ-koncernen ingående företagen. Underhänvisning till vad här an förts fin ner utskottet någon särskild åtgärd frånriksdagens sida med anledning av motionen 1978/79:2397 (punkten 15) ejpåkallad. Av betydelse när det gäller att förbättrasamarbetet och samordningen inom persontrafiken är givetvis frågan omlaxesamordning. Utskottet vill med anledning av den i propositionen aviseradeutredningen om samordning av taxorna för interregionala resor erinra om attriksdagen har uttalat sig för att en så långt möjligt gemensam tåg-och busstaxa bör komma till stånd. I anledning av vad föredraganden anfört omatt förutsättningar skapats för regionalt samordnade taxor genom riksdagensbeslut om samordnat regionalt huvudmannaskap för kollektivtrafiken (prop. 1977/78:92, /78:28, rskr 1977/78:364) vill utskottet också erinra om att ävenbehovet av en snar lösning av denna fråga har ökat som en följd av denbeslutade reformen. 1 flera län har således regionala trafikhuvudmän redanbildats eller är under bildande och ett omfattande trafikplaneringsarbete harpåbörjats. Utskottet vill i sammanhanget även peka på det förhållandet att detav planerade slopandet av tur- och returbiljetterna bordekunna underiätta en taxesamordning. Vidarevill utskottet framhålla angelägenheten av att frågan om giltigheten av s. k.regionala rabattkort vid resor med tåg i vissa relationer löses. Utskottetförutsätter att den i propositionen aviserade utredningen får i uppdrag attarbeta skyndsamt. Enligt utskottets mening bör frågan om samordning av taxornaför SJ:s järnvägstrafik med SJ:s busstrafik och annan statsägd buss- ochdiligenstrafik behandlas med förtur. här anfört synes i huvudsak överensstämma med vad som anförs imotionerna 1978/79:2377 (punkten 3) och 1978/79:2379 (punkten 15 b) om ensamordning av taxorna för olika kollektiva färdmedel. Detsynes också i allt väsentligt överensstämma med vad som anförs i motionen1978/79:2397 (punkten 13) om samordnade taxor för kollektivtrafiken. Detsammagäller motionerna 1978/79:744, 1978/79:973, 1978/79:2226 (punkten 3) omborttagande av snittaxan och motionen 1978/79:2389 om att uttalar attden aviserade utredningen om samordning av taxorna skyndsamt tillsätts. Vad utskottet här anförtbör av ges regeringen till känna. Vad utskottet sålunda anfört om olika åtgärder attförbättra kollektivtrafikens attraktivitet och vad utskottet i det föregåendeanfört om principernaför en ny trafikpolitik och om det framtida järnvägsnätet synes i alltväsentligt överensstämma med vad som anförs i motionen 1978/79:534 om åtgärderför att öka kollektivresandet. Utskottet finner därför någon särskildriksdagens åtgärd i anledning av motionen ej påkallad. I motionerna 1978/79:275, 1978/79:326 och1978/79:965 yrkas att som sin mening uttalar att änkor, som uppnått60 års ålder, alternativt uppburit hustrutillägg, skall ges möjlighet att fåpensionärsrabatt på . I princip samma yrkande framförs även imotionen 1978/ 79:273. Utskottethar tidigare vid behandlingen av likartade motioner, senast vid 1977/78 årsriksmöte (/78:19), inte ansett sig kunna tillstyrka dem. Inte minst hardärvid hänsyn tagits till de gränsdragningsproblem gentemot andra grupper somett bifall till yrkandena skulle medföra. Hänsyn har vidare tagits till att enöversyn av principerna för taxesättningen inom bl. a. persontrafiken vid SJpågick inom den trafikpolitiska utredningen. I och med att förslag nuföreligger om en avlastning av SJ:s kapitalkostnader för bannätet, vilkenskulle möjliggöra långtgående prissänkningar för resor med SJ, och med hänsyntill att de nämnda avgränsningsproblemen alltjämt kvarstår, är utskottet ejberett att tillstyrka motionerna. Desamma avstyrks därför. I motionen 1978/79:1412 yrkas aU hosregeringen anhåller om sådan ändring i SJ:s författningar att studerande ägerrätt att lösa även enkelbiljett i andra klass med 50 96 rabatt. Utskottet villi anledning av motionen framhålla, att de av SJ planerade taxe- ochrabatiåtgärderna kommer - enligt vad utskottet har erfarit - för studerandeliksom för andra grupper att gälla både vid enkel- och returresa. Om deplanerade taxe- och rabattåtgärderna genomförs synes syftet med motionen blihelt tillgodosett. Under hänvisning härtill finner utskottet ej någon åtgärd avdet slag motionärerna förordar erforderiig. Motionen avstyrks därför. 1 motionen 1978/79:455 yrkas att hosregeringen anhåller om att SJ får i uppdrag att utreda möjligheterna att införaårskort på andra klass järnväg. Under hänvisning till de av SJ planerade taxe-och rabattåtgärderna -som enligt vad utskottet har erfarit även innefattar ensänkning av priset på SJ:s rabattkort för andra klass - och vadutskottet härom anfört är utskottet ej berett att tillstyrka motionen. Det fårenligt utskottets mening ankomma på SJ att inom ramen för sedvanligamarknadsmässiga bedömningar avgöra om ett särskilt årskort för resor i andraklass kan införas. Motionen avstyrks därför. 1 motionen 1978/79:1960 begärs att hosregeringen anhåller att en översyn av om åldersgräns förbarnbiljetter i syfte att höja denna från nuvarande till återinitieras. Utskottet vill medanledning härav anföra att de av SJ planerade taxe- och rabattåtgärdernainnebär-enligt vad utskottet har erfarit-bl. a. en betydande ökning avfamiljerabalterna. Utskottet vill även erinra om att diskussioner pågår pånordisk basis om åldersgränserna och att olika åldersgränser gäller för olikatrafikmedel. Det senare torde bl. a. fl betydelse för den utredningomtaxesamordning som aviserats. Under hänvisning till vad utskottet här anfört,ävensom till vad utskottet anfört i det föregående om förslaget till avlastningav SJ:s kapitalkostnader för bannätet, är utskottet ej berett tillstyrkamotionen. Motionen avstyrks således.