bet · G201SoU28 · 1978-12-31 00:00:00 — 5. alt uttalar alt modersmålsläraren iförskolan bör ingå i den ordinarie personalgruppen, och för att täcka behovetav modersmålslärare i förskolan bör kommunerna bedriva internutbildning, förvilken statsbidrag bör utgå, 6. alt uttalar att kommunerna bör bedrivainternutbildning av svensk förskolepersonal, socialbyråpersonal och andrakommunala tjänstemän som har återkommande kontakt med invandrare och attstatsbidrag bör utgå för denna verksamhet. I motionen 1978/79:881 av ()hemställs att hos regeringen anhåller om åtgärder som möjliggör enför förskolebarnen med skolbarnen likvärdig möjlighet att få hemspråkslärare. I motionen 1978/79:1074 (motivering i motionen1978/79:1073) av (apk) och (apk) hemställs 1. allriksdagen uttalar att målsättningen för invandrarbarnens utbildning är att de måste ha rätt lill hela förskoleutbildningen på sitt eget moders mål, 2. attriksdagen uttalar att modersmålsundervisningen bör vara obligato risk i förskola. I motionen 1978/79:2143 (motivering i motionen1978/79:2142) av m. fl. (c) hemställs, såvitt här är i fråga, 2. att godkänner den i motionen förordadeändringen i grunderna för bidrag lill hemspråksträning i förskolan, 3. att till Bidrag till hemspråksträning iförskolan för /80 anvisar ett reservationsanslag av 22 000 000kr. Från anslaget utgår statsbidrag till kostnader förhemspråkslräning för invandrarbarn. Bidraget utgår för sexåringar som deltar ihemspråksträning som anordnas av kommunen. Statsbidraget räknas upp medhänsyn till löneutvecklingen för anställda i offentlig tjänst. harbidragsbeloppet före slutlig uppräkning fastställts lill . Kommunernaär enligt beslul av 1976 skyldiga alt när föräldrar ellervårdnadshavare begär del erbjuda hemspråkslräning för sexåringar som omfattasav den allmänna förskolan. Skyldigheten för kommunerna är så till vida regleradi barnomsorgslagen att däri stadgas all alla sexåringar skall anvisas plats iförskola och all barn som av bl. a. språkliga skäl behöver särskilt stöd i sinutveckling skall anvisas plats i förskola . Kommunernasåligganden har inskränkts genom att kommunen inle är skyldig att erbjudahemspråkslräning där antalet barn från samma språkgrupp är färre än fyra, omstora svårigheter föreligger alt ordna hemspråks- SoU 1978/79:28 21 träningeller om lärare inte finns tillgängliga utan stora extra kostnader, t. ex. pågrund av långa och tidsödande resor. På hemställan av socialutskottet uttalade riksdagenförra året att det finns anledning alt överväga vilka ytterligareinsatser som kan göras för att förbättra möjligheterna alt få lill stånd enutökad hemspråksträning för invandrarbarn i förskoleåldern, i första hand fördem som är yngre än (SoU 1977/78:25). anförde därvid bl.a. att en utvärdering av den försöksverksamhet med invandrarbarn i förskolansom bedrivit har visat alt det är av stor vikt att barn iförskoleåldern får ett stöd i alt utveckla det egna språket. a. all invandrarbarn som erhållit sådant stöd vid en jämförelse medbarn som inte fått hemspråksträning barett bättre ordförråd, såväl aktivt sompassivt, inle bara i sitt eget språk utan även i svenska språket, attinvandrarbarn som placeras i daghem eller familjedaghem i helt svenskspråkigmiljö myckel snart förlorar sitt hemspråk, att risk för språkblandning uppstårom barn från olika språkgrupper sammanförs, att invandrarbarn lätt blirfrustrerade och bråkiga i situationer och aktiviteter som fordrar kunskap isvenska språket saml att invandrarbarnen behöver stöd av ivåspråkig personalför alt socialt kunna fungera väl i barngrupperna. Det har visat sig atthemspråkslräningen bör sättas in redan i ett tidigt skede av barnensutveckling. Ibudgetpropositionen föreslår regeringen att statsbidraget lill hemspråksträningenfr. o. m. nästa budgetår skall utvidgas lill alt omfatta även femåringar. Enrad motionsyrkanden har väckts som syftar lill en ytterligare förstärkning avhemspråksträningen i förskolan. Yrkandena, som i detalj redovisats ovan och somytterligare berörs i det följande, innefattar krav på ökade skyldigheter förkommunerna på området, önskemål om ändring av organisationen av undervisningensamt begäran om vidgade statsbidrags-möjligheter eller om ändring avbidragskonstruktionen. Vidare tas i några yrkanden upp frågorom möjligheternaalt anskaffa hemspråkslärare och om bl. a. fortbildning av förskolepersonal ochannan personal som har återkommande kontakt med invandrare. sedan har regeringen, bl. a. motbakgrund av ovan redovisade framställning , beslutatbemyndiga socialministern alt tillkalla en kommitté med uppdrag att kartläggaspråksituationen för invandrarbarn i förskoleåldern och föreslå erfordertigaåtgärder. Utredningen skall se över hela frågan om språksituationen förinvandrarbarn i förskoleåldern. Översynen bör - mot bakgrund av enkartläggning av hemspråkslrä-ningens nuvarande omfattning, organisation ochpersonalresurser - bl. a. skapa klarhet beträffande rätten tillhemspråkslräning och föreslå sådana förändringar i övrigt som bättre än nutillgodoser invandrarbarnens speciella behov. Utredningen skall också undersökamöjligheterna att trygga tillgången på tvåspråkig personal. SoU 1978/79:28 22 Utskottet konstaterar med tillfredsställelse alt enöversyn av hemspråksträningen för förskolebarn nu kommer till slånd. Utskottetvill understryka vikten av alt, enligt vad som anges i direktiven,utredningsarbetet kommer att bedrivas med skyndsamhet och all utredningenöverväger möjligheterna alt lägga fram delförslag. Utskottetanser härutöver all kommunerna för nästa budgetår bör få ökadestatsbidragsmöjligheter för hemspråkslräningen. Som ett alternativ till detovan redovisade förslaget i propositionen har i motionen 1978/79:2143(yrkandena 2 och 3) av m.fl. (c) föreslagits att den ändringeni gainderna för bidrag lill hemspråkslräning i förskolan skall göras att bidragtill samma belopp som beräknas utgå enligt propositionen fördelas mellankommunerna i förhållande till antalet invandrarbarn i kommunens barnomsorg.Motionärerna menar att hemspråksträningen erfarenhetsmässigt bör sättas inredan då barnen är mycket unga och således byggas upp "underifrån",något som föreslagits av invandrarverket. I motionen 1978/ 79:804 (yrkandet 2)av m. fl. (vpk) uttalas att statsbidrag skall utgå för allaåldersgrupper inom förskolan. Utskottetanser att den i motionen 1978/79:2143 aktualiserade frågan om utbyggnaden avhemspråksträningen enligt andra principer än dem som gällerellersom föreslåsi propositionen bör prövas av utredningen. I avvaktan på resultatet av dennaprövning ansluter sig utskottet till förslaget i propositionen om allstatsbidrag från kommande halvårsskifte skall utgå även för femåringar som fårhemspråksträning. Utskottet avstyrker således motionen 1978/79:2143 yrkandena 2och 3 och motionen 1978/79:804 yrkandet 2. Medhänsyn lill det utredningsarbete som skall ske avstyrker utskottet delsmotionen 1978/79:804 yrkandet 1 om hemspråkslräning och statsbidrag dåiräningsgrupp omfattande fyra elever ej kan ordnas, dels samma motion yrkandena3 och 4 och motionen 1978/79:1074 av (apk) och (apk)om organisationen av hemspråksträningen m. m., dels ock motionen 1978/79:881 omåtgärder för att säkra tillgången på hemspråkslärare. Tvåi motionen 1978/79:804 framställda yrkanden (yrkandena 5 och 6) avser ihuvudsak frågan om internutbildning av personal i förskolan eller av annankommunal personal som kommer i kontakt med invandrare. Sådan fortbildningankommer på kommunerna, och utskottet kan inle, som föreslås i motionerna,lillstyrka att särskilda statsbidrag införs för ändamålet. 1. beträffande hemspråksträning för mindre grupperalt avslår motionen 1978/79:804 yrkandet 1, 2. beträffande organisationen m. m. avhemspråksträningen att avslår motionen 1978/79:804 yrkandena 3 och 4 saml motionen 1978/79:1074. SoU 1978/79:28 23 3. beträffande åtgärder för att säkra tillgången påhemspråkslärare att avslår motionen 1978/79:881, 4. beträffande internutbildning m. m. att riksdagenavslår motionen 1978/79:804 yrkandena 5 och 6, 5. att med bifall lill propositionen samtmed avslag på motionen 1978/79:2143 yrkandena 2 och 3 och motionen 1978/79:804yrkandet 2 a) godkänner den i propositionen förordade ändringen igrunderna för bidrag till hemspråkslräning i förskolan, b) till Bidrag till hemspråksträning i förskolan för /80anvisar etl förslagsanslag av . Bidrag till kommunala familjedaghem. Regeringen har under punkten D 4 (s.69 och 70) föreslagit alt lill Bidrag till kommunala familjedaghemför /80 anvisa ett förslagsanslag av . 1 motionen 1978/79:890 av m. fl. (m)hemställs att beslutar att de öppna förskolorna får räknas in iunderlaget vid beräkning av statsbidrag lill kommunernasfamiljedaghemsverksamhel. I motionen 1978/79:1827 av (vpk)hemställs att hos regeringen hemställer om förslag om statsbidrag föröppen förskoleverksamhet. Från anslaget utgår statsbidrag lill kostnader förkommunala familjedaghem. Statsbidrag utgår av kommunernasbrultokoslnader för lön, sociala förmåner och omkostnadsersältning lilldagbarnvårdare. Därutöver utgår för varje barn inom denna omsorgsform helteller halvt grundbelopp. Beloppet är värdebeständigl. Utskottethar under avsnittet D 2 Bidrag lill driften av förskolor och fritidshembehandlat även vissa motionsyrkanden som avser reglerna för statsbidraget tillfamiljedaghem. I förevarande avsnitt behandlar utskottet tvåmotioner-1978/79:890av m. fl. (m)och 1978/79:1827 av (vpk) - i vilka förordas att statsbidrag skall utgå till kommunernas kostnaderför öppen förskola. Öppnaförskolor har redan nu blivit ett viktigt komplement till övrigbarnomsorgsverksamhet. Del finns minst ett femtiotal sådana förskolor i landet.Den öppna förskolan vänder sig lill alla hemmavarande vuxna med barn iförskoleåldern - föräldrar, dagbarnvårdare och andra. SoU 1978/79:28 24 öppen,vilket innebär att förskolebarn och vuxna i bostadsområdet kan delta när de såönskar. Isocialstyrelsens utgivna skrift Om förskolan (ansernr 1978:2) behandlas i ett särskill avsnitt den öppna förskolan.Socialstyrelsen anför bl. a. följande (s. 69). Öppen förskola bygger på att barn och vuxnatillsammans ska forma verksamheten och gemensamt ägna sig åt olika aktiviteteroch sysselsättningar. Barn och föräldrar är de aktiva i verksamheten.Förskolläraren ska finnas i bakgrunden och kunna ställa upp när del behövs. Genomdelta arbetssätt vill den öppna förskolan underiälta för människor ibostadsområdet att lära känna varandra. Denöppna förskolan vill också kunna ge stöd lill barnfamiljerna genom att förmedlainformalion om kommunens övriga sociala service. Denöppna förskolan är även lill för att stötta de kommunala dagbarnvår-darna. Fördem är den öppna förskolan värdefull, eftersom den ger kontakt med andra vuxnaoch barn i en miljö utrustad och anpassad för barns och vuxnas behov. Här finns också skäl nämna alt elt särskill,relativt omfattande avsnitt i skrift Barnomsorgsplanering:Kvalitetsfrågor 1977-81 avser öppen förskola. I avsnittet redovisas uppgiftersom hämtats från kommunernas barnomsorgsplaner och som kompletteras med visstannat material och telefonintervjuer med berörda tjänstemän i ett antalkommuner. har vidare gett ut etl s. k. faktablad (nr 2/76) omöppen förskola. Utskottethar tidigare framhållit (se SoU 1978/79: Is. 17) att den uppmärksamhet somsålunda getts den öppna förskolan bör vara ägnad att fästa kommunernasuppmärksamhet på vilka fördelar för barnomsorgen som kan stå alt vinna om öppnaförskolor inrättas. Såvitt utskottet kan bedöma torde den öppna förskolan kunnabli av särskild betydelse för alt få en ökad kontakt mellan dagbarnvårdarna ochförskoleverksamheten i övrigt och därigenom ge dagbarnvårdarna ett önskvärtslöd. Även om, som utskottet utvecklade i det angivna betänkandet, kommunernaockså på annat sätt bör söka ge stöd ål dagbarnvårdarna i deras verksamhei,framstår del som om den öppna förskolan bör kunna bli av väsentlig betydelseför att ge familjedaghems-verksamheten en god kvalitet. Utskottet är dock inleberett att nu förorda direkta statsbidrag lill verksamheten. Som angelts underD 2 finns del anledning räkna med all frågan om statsbidrag lillfamiljedaghemsverksam-helen kommer att övervägas vid de kommandeförhandlingarna meilan regeringen och om utbyggnaden avbarnomsorgen under den s. k. etapp två. I enlighet med det anförda avstyrkerutskottet motionerna. 1. beträffande frågan om statsbidrag lill öppnaförskolor all avslår motionen 1978/79:890 och motionen 1978/ 79:1827, SoU 1978/79:28 25 2. all lill Bidrag till kommunalafamiljedaghem för /80 anvisar ett förslagsanslag av 815 000 000kr. Bidrag till ferievistelse för barn. Regeringen har under punkten D 5 (s.70) föreslagit att till Bidrag till ferievistelse för barn /80 anvisa elt förslagsanslag av . Imotionen 1978/79:516 (motivering i 1978/79:509)avOlof m. fi.fs) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkandet 4), attriksdagen hos regeringen begär förslag om sommarverksamheler för barn ienlighet med vad som anförts i motionen. Imotionen 1978/79:717 av m. fl. (vpk)föreslås att rikdagen hos regeringen hemställer om förslag om särskillstatsbidrag till kommunerna för att anordna kollektiv semesterverksamhet. I motionen 1978/79:882 av () ochOve Karisson (s) hemställs att hos regeringen begär en samlad planför genomförande av upprustning av sommar- och lägergårdar i enlighet medmotionens syfte. I betänkandet (SOU 1975:94) Barns sommar lade 1968års barnslugeut-redning fram överväganden och förslag om samhällets barnomsorgoch allmän fritidsverksamhet för barn och ungdomar och andra lov.Betänkandet har remissbehandlats. Utredningenhar föreslagit bl. a. att ett nytt särskilt bidrag införs till kommunernasinsatser för barn under sommarferierna. Bidraget föreslås utgå med . förår för det antal barn i skolåldrarna som bereds omsorg ifritidshem eller familjedaghem. Bidraget avses utgöra etl stöd lill kommunernaäven för feriehemsverksamhet och sommargårdsverksam-het och därmed ersätta nuutgående statsbidrag. Kostnaderna beräknades av barnstugeutredningen lill ca 12milj. för helt är. Utskottetanser liksom kommunalekonomiska utredningen alt del föreslagna nyastatsbidraget inle skulle få någon nämnvärd betydelse för utbyggnaden avaktiviteter för barn och ungdomar . Utskottet är därför inteberett alt förorda alt barnslugeulredningens förslag genomförs. Dennauppfattning står i överensstämmelse med vad som anförs i propositionen1978/79:95 om den kommunala ekonomin (bil. 2 s. 7). Utskottetavstyrker därför motionen 1978/79:516 av m. (s)i motsvarande del(yrkandet 4 delvis). SoU 1978/79:28 26 Utskottet kan inle heller biträda förslaget i sammamotion (yrkandet 4 delvis) såvitt avser begäran hos regeringen om förslag medanledning av utredningens betänkande i övrigt och den försöksverksamhet sombedrivits på området. Betänkandet innehåller en rad uppslag som kanförverkligas ute i kommunerna utan alt någon redovisning av förslagen behöverske över . De idéer som framfördes i belänkandet har på olika sättprövats och redovisats. a. har gett ut rapportfrån försöksverksamhet med sommaraktiviteter för yngre skolbarn. Utskottetavstyrker motionen även i denna del (yrkandet 4 delvis). 1delta sammanhang vill utskottet nämna att totalt 41 milj.kr. har anslagits ur allmänna arvsfonden för försöksverksamhet för barn undersommarloven. En översyn kommer alt göras av formerna för bidragsgivningen frånfonden. 1motionen 1978/79:717 av m.fl. (vpk) föreslås bl. a. under hänvisningtill de goda resultat som redovisats i nyssnämnda skrift från socialstyrelsenetl särskilt statsbidrag lill kommunerna för att anordna kollektivsemeslerverksamhet. Avsamma skäl som ovan anförts i samband med behandlingen av motionen 1978/79:516 avstyrkerutskottet yrkandet. Som kommunalekonomiska utredningen anför bör det finnassynneriigen starka stimulansbehov för alt motivera nya speciella statsbidrag. Motbakgrund av förslag i det nämnda betänkandet Barns sommar gav dåvaranderegeringen i uppdrag all upprätta enupprustningsplan för lägergårdar och sommargårdar. Upprättandet av planenskulle ske i samråd med och företrädare för kommunernaoch organisationer. Kort tid därefter överlämnade tillarbetsmarknadsstyrelsen en länsvis fördelad och angelägenhelsgra-deradupprustningsplan. Planen har sedan kompletterats. Den omfattade sammanlagt 355olika uppruslningsobjekl till en total kostnad av drygt 146 milj. kr. Av dessahar 155 objekt lill en sammanlagd kostnad av drygt 85 milj. kr. tagils in iobjektreserven. hade beslul fatlats om all 2 objekt lill enkostnad av ca 1,5 milj. kr. skall rustas upp. Imotionen 1978/79:882 a v () och () yrkas altriksdagen skall begära en samlad plan för genomförande av upprustning avsommar- och lägergårdar. Motionärerna vill ha en femårsplan för genomförandelav de anmälda uppruslningsprojekten. mening måste genomförandel av upprustningen främst bli beroende avvilka medel som kan ställas lill förfogande av förändamålet. Utskottet vill dock även erinra om alt allmänna arvsfonden slåröppen för ansökningar om bidrag för ny- och ombyggnad av anläggningar för barn-och ungdomsverksamhet. Under hänvisning lill det anförda avstyrker utskottetmotionen /79:882. 1. beträffande förslag om sommarverksamheter för barn alt SoU 1978/79:28 27 riksdagenavslår motionen 1978/79:516 yrkandet 4, 2. beträffande statsbidrag till kollektivsemeslerverksamhet alt avslår motionen 1978/79:717, 3. beträffande en samlad plan för upprustning avsommar- och lägergårdar att avslår motionen 1978/79:882, 4. alt till Bidrag till ferievistelse förbarn för /80 anvisar elt förslagsanslag av . Bidrag till familjerådgivning m. m. Utskottet tillstyrker regering ens förslag under punkten D 6 (s. 71) och hemställer att till Bidrag till familjerådgivning m.m. för /80 anvisar elt förslagsanslag av . IV 3.Statens bosättningslånefond. Regeringen har under punkten IV 3 (s. 223 och 224) föreslagit all till Statens bosältningslånefond för /80 anvisa etl investeringsanslag av . I motionen 1978/79:431 av m. (s) hemställs alt hos regeringen hemställer om ändring av reglernaför erhållande av statligt bosältningslån, så alt även ensamslående kan få deldärav. I motionen 1978/79:431 av m.fl.(s) yrkas att reglerna för slalliga bosältningslån skall ändras så att ävenensamstående kan få sådana lån. F. n. gäller att lån lill ensamstående utanbarn kan utgå endast till den som är handikappad. Motionärerna framhåller attett välutrustat och trivsamt hem tillhör de primära mänskliga rättigheterna,oavsett om man är gift, sammanboende, handikappad eller ensamslående. Förraåret behandlades en motion med samma yrkande som det nu aktuella. Elt enhälligtsocialutskott avstyrkte yrkandet och avslog motionen. Utskottet kanliksom uttala sin anslutning lill uppfattningen all även ensamslåendeulan barn kan vara i behov av slöd vid bosättningen (SoU 1977/78:25 s. 72).Utskottet erinrade i sammanhanget om all bosällningslåneutredningen i sillbetänkande (SOU 1975:5) Bättre bosättning för flera uttalade all de fördelarsom skulle uppnås vid en generell utvidgning av långivningen lill ensamslåendeulan barn inle kan motivera den stalsfinansiella belastning som skulle uppkommavid en sådan vidgning av personkretsen. Enligt utredningens beräkningar skullenämligen den angivna ändringen i reglerna även vid en myckel låg ambitionsnivåför SoU 1978/79:28 28 långivningeninnebära etl behov av tillskott till bosätlningslånefonden med ca 390 milj. kr.under . Utskottet ansåg att med hänsyn lill det rådandesamhällsekonomiska lägel det var uppenbart att det då inle var möjligt allgenomföra en sådan reform som föreslagils. Enligt utskottets mening föreliggerinle heller de statsfinansiella förutsättningarna för alt vidgamöjligheterna till bosältningslån till att avse även ensamslående. Utskottetavstyrker således motionen 1978/79:431. 1. beträffande rätt för ensamstående tillbosältningslån att riksda gen avslår motionen 1978/79:431, 2. alt lill Statens bosältningslånefondför /80 anvisar etl investeringsanslag av , Vidärendets slutbehandling Inom utskottet har näiyarit: (), EvertSvensson (s), (), (), (),(), (), (), (), Per (), (). (), (), () och (). SoU 1978/79:28 29 Bidrag till driften av förskolor och fritidshem I.beiräfCande förhandlingar om barnomsorgsutbyggnadens andra etapp m. m. (mom. 3i hemställan) av , , , , , och (samtliga s) somanser dels att del avsnitt i utskottels belänkande sombörjar på s. 11 med "Enligt vad" och slutar på s. 12 med"yrkandet 4 delvis)" bort ha följande lydelse: Utskottetvill erinra om all målel för den andra ulbyggnadselappen har ställts djärvt.Det är därför nödvändigt alt de överläggningar med somförordas i motionen 1978/79:516 och som skall komma till enligt propositionendrivs med en sådan intensitet alt möjligt och i vart fallunder nästa får möjlighet att la ställning till del fortsattaulbyggnadsprogrammel. 1 anslutning härtill vill ulskollet vidare anföraföljande. Måletfull behovstäckning kräver inte bara en förbättrad planeringsmetodik ulanframför allt en konkret politisk vilja både från statens och kommunernas sida.Åtgärder behövs från både stad och kommun. Förberedelsernaför att nå det ambitiösa målet full behovsläckning måste drivas med sikte påatt redovisa etl utbyggnadsbehov för varje kommun. Det kräver etl samspel avstatliga och kommunala åtgärder. Del är viktigt alt kommunerna får erforderiighjälp och medverkan när det gäller planeringsunderiag. Ettgenomförande av elt nytt program för utbyggnaden av den kommunala barnomsorgeni dess olika former (daghem, fritidshem, familjedaghem osv.) är också beroendeav de finansiella förutsättningarna. De ekonomiska frågorna måste nogastuderas. Frågan om barnomsorgens finansiering bör enligt ulskollels meninglösas genom en uppräkning av statsbidragen till verksamheten. Ulskollet kommeralt senare komma tillbaka till frågan om behovet av att redan under innevaranderiksmöte besluta om en ytteriigare förstärkning av statsbidragsgivningen lillbarnomsorgen. För den fortsatta utbyggnaden bör man även överväga i vilkenutsträckning statsbidraget kan utformas så att det medverkar lill all man nården för varje kommun önskvärda och avsedda utbyggnaden. Vidare bör man särskilluppmärksamma glesbygdskommunernas behov. Ettkommande program bör även, som framhålls i motionen 1978/79:516, innefatta enbedömning av personalbehov och erforderliga utbildningsinsatser. Vidöveriäggningarna bör man även överväga att utsträcka kommunernas planer iliden, vilket är motiverat bl. a. med hänsyn lill de planeringsproblem i övrigtsom finns. Även kommunernas möjligheter att driva öppna förskolor bördiskuteras i detta sammanhang (jfr SoU 1978/79:1 och nedan under D 4). SoU 1978/79:28 30 I enlighet med det anförda tillstyrker utskottetmotionen /79:5161 här aktuell del (yrkandet 1). Härigenom tillgodoses äveni väsentlig mån motionen 1978/79:797 (yrkandet 4) saml motionen 1978/79:1259(yrkandet 4 delvis). delsatt utskottets hemställan under mom, 3 bort ha följande lydelse: 3, beträffande förhandlingar ombarnomsorgsutbyggnadens andra etapp m, m, att med bifall till motionen 1978/79:516 yrkandet 1 och med anledning av motionerna 1978/79:797 yrkandet 4 och 1978/79:1259 yrkandet 4 delvis som sin mening ger regeringen lill känna vad utskottet anfört,, 2. beträffandeanslag ull särskilda insatser för förskolan (mom. 4 i hemställan) av , , , , , och (samtliga s) som anser dels alt det avsnitt i utskottets betänkande på s.13 som börjar med "Motionsyrkandet har" och slutar med "inomkort" bort ha följande lydelse: Somnärmare utvecklas av motionärerna och som i korthet redovisats i det föregåendefäster motionärerna betydande vikt vid att samhället med den pågåendeutbyggnaden av barnomsorgen också gör insatser för att kvaliteten på omsorgenskall upprätthållas och om möjligt förbättras. Utskottet delar motionärernasuppfattning att ytterligare åtgärder måste sältas in på kvalitetssidan.Utskottet anser sig därvid inte kunna avvakta i pågående utredning,vartill tidigare hänvisat.