bet · G201UbU45 · 1978-12-31 00:00:00 — Utskottet delar därföruppfattningen som framförs i motionen 1978/79: 2606 att UbU 1978/79: 45 21 föräldrarnasmedverkan bör betraktas som en tillgång i skolarbetet. Detta bör också kunnagälla andra gmpper vilkas erfarenhet skolan kan ha nyttta av. Imotionen 1978/79: 2606 (yrkandet 6 h) behandlas kontakterna hem skola ocksåur en annan aspekt, nämligen med särskild hänsyn till övergången mellanförskola och lågstadium. a. berörs problem i samband med att de s. k.skolmognadsklasserna försvunnit. Steget mellan förskola och skola kan förvissa bam vara mycket stort. De behöver stöd och hjälp, vilket måste förklarasför föräldrama, så att dessa söker mildra de svårigheter som ibland infinnersig redan höstterminen i årskurs 1. Förskolans personal bör därför beredasmöjlighet att arbeta i skolan, lågstadie- och speciallärare i förskolan. Ensådan flexibilitet skulle enligt motionärema underlätta samarbetet mellan skolaoch föräldrar. Iföreliggande proposition föreslås en utökning av även den del avförstärkningsresursen som kan utgöra tjänsteunderlag för andra än lärare. Därigenomökar enligt utskottets mening möjlighetema för förskollärare att arbeta inomskolan. Desvårigheter för de s. k. uppskovsbarnen som motionen 1978/79: 2606 behandlarbör enUgt utskottets mening kunna minska genom den flexibUitet ipersonalutnyttjandet som motionen föreslår. Skolan måste på många olika sätt kunna hjälpaelever med särskilda behov. Propositionen betonar vikten av enbehovs-orienterad resursfördelning och av att arbetssätt och kursinnehåll blirså avpassade att skolan kan främja varje elevs behov. Imotionen 1978/79: 2606 (yrkandet 2) och motionen 1978/79: 2597 (yrkandet 1)krävs en utförlig behandling av specialpedagogiska frågor och handikapp avolika slag. Läroplansförslagetutgör, som utskottet redan tidigare betonat, en del av SIA-reformen. Ipropositionen hänvisas tiU att olika vägar att hjälpa elever med svårigheterutgjorde det väsentliga inslaget i SIA-beslutet . Föredraganden anför attstora delar av vad som brukar redigeras som allmänna anvisningar i läroplanennyligen behandlats av . Den kommande läroplanen avses således i dettaavseende liksom i flera andra bygga på samtliga de beslut som föranletts avSIA-utredningens (SOU 1974: 53) förslag Skolans arbetsmiljö. I detta sammanhanghar olika vägar att hjälpa elever liksom handikapp av skilda slag ingåendebehandlats av . Utskottet utgår ifrån att riktlinjer ochkommentarmaterial utförligt belyser skolans roll i sammanhanget. Utskottet viUånyo understryka vad som i besluten om skolans inre arbete m. m. (prop.1975/76: 39, UbU 1975/76: 30, rskr 1975/76: 367) framhölls om betydelsen avolika specialpedagogiska insatser i skolan och vill särskilt framhålla viktenav att undervisningen är individualiserad med avseende på innehåll,arbetssätt, krav och förväntningar. UbU 1978/79: 45 22 Mankan därigenom kompensera de handikapp som olika elever kan ha. Detspecialpedagogiska arbetssättet skall prägla så stor del som möjligt av alltskolarbete. Detta underlättas om det i olika arbetslag ingår lärare medsärskild pedagogisk utbildning, som med sitt kunnande förstärker arbetslaget. anfört (s. 15 ff.) om vissa allmänt övergripande synpunkter medanledning av propositionen 1978/79: 180 och motionema 1978/79: 266 yrkandet 1h, 1978/79: 938, 1978/79: 1905, 1978/79: 2597 yrkandet 1, 1978/79: 2606yrkandet 2 samt yrkandena 6 a, b, f, g och h, sistnämnda yrkande i förevarandedel, samt 1978/79: 2635 yrkandet 5 bör som sin mening ge regeringentill känna. I motionen 1978/79: 2598 (yrkandena 4 och 5)föreslås dels att elever med särskilda behov får bilda egen grupp men så attsamarbetet med den vanliga klassen bibehålls, dels att olikheter mellan eleveri inlärningssituationen behandlas på ett naturligt sätt. I sitt av riksdagengodkända betänkande 1975/76: 30 (s. 25) över propositionen om skolans inrearbete anförde utskottet att inte endast elever med påtagliga fysiskahandikapp och mer uttalade sociala och känslomässiga stömingar utan ocksåelever med andra uttalade skolsvårigheter, bl. a. inteUektuellutvecklingshämning, borde kunna få undervisning i särskild undervisningsgrupp.Elev som placeras i sådan grupp bör i så stor utsträckning som möjligt följaverksamheten i sin ursprungliga klass. Vadsom föreslås i motionen är således tillgodosett genom gällande bestämmelser.Riksdagen bör därför avslå motionen 1978/79: 2598 yrkandena 4 och 5. I motionen 1978/79: 2597 (yrkandet 2) föreslås attriksdagen hos regeringen begär sådana åtgärder att kommunerna stimuleras attanvända en större del av förstärkningsresursen till förmån för elever med svårigheter.I motionen refereras en undersökning som sedan hösten 1978genomfört i några län för att fastställa i vad mån beslut beträffanderesursfördelningen fått genomslag i landets kommuner (revisionsrapport 1978:228). Av rapporten framgår att det primära syftet med fördelningen att elevermed skolsvårigheter i högre grad än tidigare skulle kompenseras resursmässigt inte tycks ha tillgodosetts. Medanledning av propositionen 1975/76: 39 om skolans inre arbete m. m. anfördeutskottet bl. a,: "Det finns enligt utskottets mening inte någrasjälvklara, allmänna lösningar på hur eleverna skall grupperas eller hurförstärkningsresursen skall användas. Med anledning av de nu aktuellamotionsyrkandena samt skrivningarna i propositionen vill utskottet uttala attdet bör vara möjligt att använda en del av en skolenhets eller ettrektorsområdes samlade förstärkningsresurser för att under ett läsår generelltminska klassernas eller tmdervisningsgruppernas UbU 1978/79: 45 23 storlek,om det finns skäl för en sådan undervisningsanordning. Den återstående delen avskolenhetens förstärkningsresurser måste självfallet vara så stor att det blirmöjligt att tillgodose de olika behov av insatser som elever med särskildabehov har. En viktig uppgift för den enskilda skolenheten eller det enskildarektorsområdet blir att inom en samlad resursram planera verksamheten på ettsätt som bäst svarar mot elevernas behov. börkontinuerligt utvärderas." föreslår i den nu aktuella propositionen 1978/79:180 att bestämdakrav måste stäUas på skolan och att "den friare resursanvändning skolanfick genom SIA-reformen skall utnyttjas för att tillgodose elevemas rättighetertill goda färdigheter. Ätt resurserna är fria är således inte ettsjälvändamål. De skall målmedvetet kunna riktas in mot de centrala uppgifterskolan har. Dit hör främst att ge alla goda kunskaper och grundläggandefärdigheter." Om det visar sig att elever har svårigheter skall man vidfördelningen av skolans lärarinsatser "främst söka tiUgodose dessaelevers behov, innan resurserna används för andra ändamål." UtskottetvUl med anledning av propositionen och motionen 1978/ 79: 2597 understryka dencentrala roll behovsorienteringen skall spela i resursfördelningen på aUanivåer. En behovsorienterad resursfördelning fordrar ett aUsidigtbeslutsunderlag och en utvärdering. Utskottet utgår ifrån att berördamyndigheter noggrant följer utvecklingen. Meddet anförda föreslår utskottet att yrkandet 2 i motionen 1978/79: 2597 inteföranleder någon åtgärd. I motionen 1978/79: 2598 (yrkandet 3) föreslåsgradering av förstärkningsresursen så att elever med särskilda behov lämnasförtur. Riksdagensbeslut om nytt statsbidrag till (prop. 1977/ 78: 85, UbU 1977/78:21, rskr 1977/78: 260) har tillämpats första gången /79. Beslutetinnebär att inga formella graderingar finns inom förstärkningsresursen men attinriktningen skall vara att i första hand tillgodose de svaga elevernas behov.Det nya statsbidragssystemet vilar på ett utredningsmaterial som fått nästanenhälligt stöd av remissopinionen. Motionen 1978/79:2598 yrkandet 3 bör därföravslås av . I motionen 1978/79: 1359 föreslås hosregeringen begära utredning om att ge elevema tillgång till andlig vård ochvägledning inom skolans ram. I samband med en motion med samma syfte uttaladeutskottet i sitt av godkända betänkande 1977/78: 21 (s. 22) följande. Skolan skall uppmuntra elevernas intresse för destora och gemensamma grundfrågor som gäller livsåskådning och samhällsuppfattning.Beträffande de kristna kyrkomas och föreningarnas verksamhet UbU 1978/79: 45 24 underden samlade skoldagen uttalade utskottet i sitt av godkändabetänkande /76: 30 (s. 36) bl. a. följande: "VUka verksamheter underden icke timplanebundna delen av skoldagen som skaU anordnas beror bl. a. påelevemas intressen. Det ankommer på den lokala skolledningen att tillse att enså allsidig medverkan från föreningar m. fl. som möjligt äger mm. När kristna kyrkoroch föreningar medverkar bör deras medverkan självfallet vara bestämd av derastrosupp-fattning." Utskottets förslag godkändes av riksdagen.Utskottet finner med samma motivering som tidigare att även motionen 1978/79:1359 bör avslås av . Frågan om normer och värderingar i skolan berörs imotionen 1978/ 79: 1379. I motionen föreslås en översyn av lagar och andraregler som berör skolans verksamhet så att föräldrar kan känna trygghet för attderas barn i skolan inte bibringas uppfattningar och värderingar som inteöverensstämmer med dem som föräldrama själva har. Inu gällande anvisningar för urval och behandling av lärostoff framhålls: "I skolarbetet ställs man inför frågor, där det före ligger olika uppfattningar. Det kan gälla livsåskådning, politik, sociala värderingar eller moral, det kan gälla människosyn och historieuppfatt ning, det kan gälla stUriktningar och smak. I sådana frågor måste skolan förhålla sig objektiv i den betydelse här angivits (dvs. saklig och allsi dig). Ett skäl härtill är, att skolan tar mot barn och ungdom ur alla grupper och åsiktsläger i samhället. Alla föräldrar skall med samma förtroende kunna skicka sina barn tUl skolan ." mening är gällande anvisning sä klar att någon översyn av lagar ochregler ej är påkallad. Motionen 1978/79:1379 bör därför avslås av riksdagen.Utskottet vill dock erinra om det angelägna i att all personal iskolan informeras om den anvisning som gäller. I motionema 1978/79: 266 (yrkandet 5) och 1978/79:2635 (yrkandet 4) berörs frågan om ledningsorgan i skolan, reglering avbeslutsfunktioner och skol- och klassråd. Riksdagenbeslutade i samband med SIA-reformen om ändringar i dessa förhållanden, vilketbl. innebar inrättande av klassråd. Frågor om ledningsorgan i skolan harbehandlats i två departementspromemorior, nämligen (Ds U 1977: 20)Medinflytande i skolan och (Ds U 1978: 3) beslutsområde m. m. Distriktsnämnderbehandlas i propositionen 1978/79: 181 om lokala organ i kommunerna. Förslagetinnebär att kommunerna ges möjlighet att inom det kommunaUagsreglerade områdetinrätta lokala organ med uppgift att för en del av kommunen eller för en ellerflera anläggningar handha förvaltnings- och verkställighetsuppgifter. ,som av beretts tillfäUe yttra sig över propositio- UbU 1978/79: 45 25 nen,anför att det är en brist, att den försöksverksamhet som kommer att bedrivasmed stöd av den nya lagen inte kan omfatta även den speci-alreglerade sektorn. Isitt betänkande (KU 1978/79: 36, s. 10) över propositionen framhållerkonstitutionsutskottet följande. Utskottet delar den uppfattning som kommer tilluttryck i flera av motionerna och i yttrande att en reform sominte omfattar även det specialreglerade området är alltför begränsad. Det ärdärför viktigt att ett utredningsarbete kommer till stånd som syftar till envidgning av området för försöksverksamheten. Enligt vad utskottet erfarit finnsexempel på att kommun redan nu förbereder ansökan om dispens för att fåtillstånd att pröva en form av lokalorgan även inom det specialregleradeområdet. Enligt utskottets mening är det väsentligt att sådana försök påbörjasoch får ingå i den utvärdering som kommunaldemokratiska kommittén har attgöra. Utskottet delar uppfattning att de utredningar, som ärnödvändiga för att kommunerna skall kunna inrätta lokala organ även på detspecialreglerade området, bör bedrivas så att regeringen kan lägga framförslag till i en proposition som kan behandlas under hösten 1979.Vad utskottet anfört i denna del bör ges regeringen till känna. Beträffandede övriga frågor som tas upp i motionema delar utskottet Kommunförbundetsbedömning att dessa bör prövas i det fortsatta utredningsarbete som syftar tillsamlade ställningstaganden till frågor om olika slags kommundelsorgan. Dessafrågor ingår i kommunaldemokratiska kommitténs utredningsuppdrag. Kommitténplanerar att redovisa sitt arbete i denna del . ansluter sig till vadkonstitutionsutskottet uttalat och föreslår att avslår motionerna1978/79: 266 yrkandet 5 och 1978/79: 2635 yrkandet 4. I motionen 1978/79: 924 föreslås en ökad offentligheti skolans undervisning. Utskottet delar motionärens åsikt att en öppnare skolaoch en naturlig kontakt mellan lärare och föräldrar är väsentlig. Formerna förett utvecklat samarbete utreds inom den förut nämnda utredningen (U 1979: 01)angående förstärkning av kontakterna mellan hem och skola. Motionen bör därföravslås av . I motionen 1978/79: 632, vilken avlämnades underallmänna motionstiden, föreslås uttala sig för en ny demokratiskinriktning av grundskola och gymnasium i enlighet med det fempunktsprogram somanförts i motionen. Programmetavser flera olika frågor. Skol- och Idassråd föreslås införas. Motionäremaföreslår också att en ny typ av undervisning planering bör införas. Denna börske tiUsammans med eleverna i stället för i form av den nuvarandedetaljstyrningen. Teori och praktik skall varvas och studielön införas från 16års ålder. Betygen skall avskaffas. Fleraav dessa frågor har utskottet berört i det föregående eller tar ställning tilli samband med andra yrkanden, exempelvis yrkandet 3 i motionen 1978/79: 2636att betygen skaU avskaffas. UbU 1978/79: 45 26 Med hänvisning till utskottets ställningstagandentill olika frågor i övrigt i detta betänkande och tUl. liknande förslag imotionen 1978/79: 2636 bör avslå motionen 1978/79: 632. I motionen 1978/79:1337 (yrkandet 1), vUkenavlämnades under allmänna motionstiden, anhålls att regeringen för riksdagenframlägger ett åtgärdsprogram för en kvalitjitiv upprustning i gmndskolan ienlighet med vad som anförts i motionen 1978/79: 1108. Motionenberör olika frågor scm utskottet behandlar i samband med skilda yrkanden idetta betänkande. Läroplanen måste enligt motionen kraftigt understryka viktenav goda basfärdigheter i svenska och matematik. Viss tid bör få användas förprojektarbeten. Tillvalet bör ske inom två breda sektorer, en med huvudvikt pådet "tekniska" området, en med huvudvikt pä det "sociala". Medhänvisning till vad som i detta betänkande anförts om gmnd-skolans läroplansaknas anledninj; för att föreslå åtgärdsprogram i enlighet med vadsom förordats i motionerna 1978/79:1337 yrkandet 1 och 1978/79: 2636 yrkandet7. Motionsyrkandena bör därför avslås av . I kapitlet Läroplan för gmndskolan berörföredragande statsrådet bl. a. den redaktionella utformningen av läroplanen.Frågan om utformningen av mål och huvudmoment och om läroplanens språkligautformning behandlas i propositionen i kapitel 5 (s. 66 och 70). Imotionen 1978/79: 2631 (yrkandet 9) föreslås att läroplanen utformas så attsyftet med skolarbetet klargörs för eleverna och att studiegången genomgrundskolan bildar en rationell och konsekvent helhet. Enligtpropositionen bör målen för olika ämnen ge klarare riktlinjer än förnärvarande. Huvudmomenten i orienteringsämnena bör ge uttryck för vadsamhället anser vara väsentligt stoff i skolan. Studierna skall ge insikt icentrala begrepp och sammanhang. Det är enligt propositionen för elevernas motivationcentralt att de har näraliggande, klara etappmål att sträva mot. Utskottetutgår ifrån att man vid planeringen i skolorna och då regeringen fastställerhuvudmoment för olika stadier söker undvika att samma stoff behandlas mer än engång, såvida det inte finns klara pedagogiska skäl för detta. Det är ettnaturligt led i den demokratiska arbetsprocessen i klassrummen att lärare ochelever gemensamt diskuterar motiven tUl att välja stoff av olika slag. Dåmotionens förslag är tUlgodosedda genom propositionens uttalanden bör denavslås av . Utskottet bör godkänna vad som i propositionenförordats om läroplanens utformning. Isamma motion (yrkandet 11) föreslås besluta att läroplanen skallgranskas av innan den fastställs. I propositionen (s. 71)framhålls att det bör vara möjligt att genom UbU 1978/79: 45 27 lämpligtypografisk utformning av kursplanetexterna och ett enkelt ordval förena kravpå både överskådlighet och ett mer konkret planeringsunderlag. Utskottet harmed anledning av motionen 1977/78: 571 tidigare behandlat frågan omspråkgranskning och därvid anfört (UbU 1978/ 79: 2 s. 3): "har granskat texter från bl. a. departement ochcentrala verk. Utskottet anser det angeläget att den nya läroplanen skrivs påett klart och tydligt språk. Utskottet har erfarit att SÖ har för avsikt attlåta språknämnden granska de delar av läroplanen som det ankommer på SÖ att fastställa.Frågan om en motsvarande språkgranskning av de läroplansdelar som regeringenavser fastställa skall enligt vad utskottet inhämtat senare prövas i ." Utskottetdelar den uppfattning som kommer tUl uttryck i propositionen och motionen attdet är viktigt att läroplanen har en enkel och klar språklig utformning. Detbör emellertid ankomma på regeringen att pröva om detta, utöver denspråkgranskning som förekommer bl. a. inom statsrådsberedningen, fordrarytterligare granskning av . Motionen 1978/79: 2631yrkandet 11 bör därför avslås. 3.2Grandskolans utformning skoldag timplan I propositionen föreslås inga timplaneförändringarpå lågstadiet. Föredragande statsrådet biträder alltså inte SÖ:s förslag omminskad tid för orienteringsämnen och utökad tid för gymnastik. Förmellanstadiets del hade SÖ föreslagit att timplanen skulle minskas med sexveckotimmar. Med hänvisning till behovet av en gmndlig färdighetsträning, enbefäst naturvetenskapligt-teknisk orientering och de kostnader en så storminskning för med sig föreslår föredraganden en timplaneminskning . Minskningen föreslås beröra de samhällsorienterande ämnena,som reduceras från 18 . Påhögstadiet föreslås bamkunskap öka från 0,5 , hemkunskapminska från 4,5 , musik minska från 3 (basresursen i musik föreslås öka så att dessa kan bedrivas i deladklass), samhällsorienterande ämnen minska från 17 ochnaturorienterande ämnen öka från 13 tiU . Av de naturorienterandeämnena föreslås gälla teknik. Tiden för tillval föreslåsoförändrat vara . Timplanefråganberörs i ett stort antal motioner. I motionen 1978/79: 2606 (yrkandet 9)tillstyrks propositionen med undantag av att tiden för samhällsorienterandeämnen föreslås bli 17 UbU 1978/79: 45 28 veckotimmar,tiden för tUlval . I motionen 1978/79: 2631 (yrkandet 10)framförs samma förslag. I båda motionema framhålls att den sammantagnaminskningen av tiden för samhällsorientering på både mellan- och högstadiet ärför stor. Tidenför samhällsorientering på mellanstadiet minskar enligt regeringens förslagmed . Utskottet tillstyrker detta förslag. Utskottetfinner det angeläget att tiden för samhällsorientering på högstadiet inteminskar. Denna bör fortfarande och i motsats till vad som föreslås i propositionenvara . Därigenom tillgodoses behovet av tillräcklig tid för desamhällsorienterande ämnena och för re-' ligionskunskap. Denutökade tiden för samhällsorienterande ämnen i förhållande till propositionensförslag måste innebära en minskad tid för det fria studievalet. Det är dåangeläget att denna minskning inte går ut över tillvalet och därmed också övertiden för språkstudier, i synnerhet om inga kursalternativ längre förekommer,önskemålen om ökad internationalisering måste i stället innebära bifall tillpropositionens förslag i tillval. I stället bör då tiden förviss obligatorisk verksamhet (motsvarande fria aktiviteter) på högstadietminskas från nuvarande tUl 5. Utskottetföreslår alltså att med bifall till motionerna 1978/ 79: 2606yrkandet 9 och 1978/79: 2631 yrkandet 10, båda yrkandena i förevarande del,avslår förslaget i propositionen att tiden för samhällsorientering påhögstadiet skall minskas med en veckotimme. tiUstyrker utskottetförslaget i propositionen i tillval och avstyrker sålundanyssnämnda motionsyrkanden i denna del. Utskottets ställningstagande innebärslutligen avslag på propositionen i vad gäller tiden på högstadiet för vissobligatorisk verksamhet (motsvarande fria aktiviteter). Ämnet religionskunskap bör enligt utskottets meningfinnas som särskilt ämne. bör därför avslå motionen 1978/79: 2636yrkandet 1 d. I motionen 1978/79: 266 (yrkandet 1 c) föreslås atthemkunskap införs från lågstadiet. I motionen 1978/79: 2600 (yrkandena 13)föreslås att hemkunskap införs på meUanstadiet med en veckotimme, att denläroplansbundna undervisningstiden därmed ökas med en veckotimme och att tidenför fria aktiviteter minskas i motsvarande mån. Hemkunskapskall enligt propositionen ingå som moment i orienteringsämnena på lågstadiet.Föredraganden utgår ifrån att momentet bör ta i anspråk minst en veckotimme.Skolstyrelsen föreslås få möjlighet förlägga hemkunskapsmoment tiU mellanstadietför att kunna anpassa verksamheten efter lokala förutsättningar. Utskottettillstyrker propositionens förslag i denna del. UbU 1978/79: 45 29 Det är emellertid enligt utskottets mening angelägetatt hemkunskap kan ingå kontinuerligt i elevemas studiegång. Ämnet bör därförerhålla plats på mellanstadiets schema med en veckotimme. Därmed ökar dentimplanebundna undervisningstiden med i förhållande till propositionensförslag, vilket innebär att tiden för de fria aktiviteterna på mellanstadietminskas i motsvarande grad. Riksdagenbör bifalla motionema 1978/79: 266 yrkandet 1 c i vad det avser hemkunskap påmellanstadiet och motionen 1978/79: 2600 samt avslå propositionens förslag idenna del. I motionen 1978/79: 266 (yrkandet 1 c) föreslåsockså att teknik skall ingå som moment på mellanstadiet. Teknikmomentföreslås i propositionen ingå i kursplanerna i oriente-ringsänmen för både låg-och mellanstadierna. I fråga om teknik på lågstadiet bifaller utskottetpropositionen och såvitt gäller mellanstadiet propositionen och motionen1978/79: 266 yrkandet 1 c i denna del. Utskottetvill i sammanhanget erinra om att det enligt föredraganden är angeläget att igrunden se över kursinnehållet för låg- och mellan-stadiema. Ett sådantöversynsarbete aviseras också i propositionen. Maskinskrivning föreslås i propositionen ingå somen del i färdighetsträningen på mellanstadiet såvida inte lokala förhållandenförhindrar det. TräningstUlfällen bör enligtfö-iredraganden vara obligatoriska och kunna ges också inom tillval och friaaktiviteter. Enligt motionen 1978/79: 266 (yrkandet 1 c) bör maskinskrivninginföras på timplanen för högstadiet . Enligt motionen1978/79: 2606 (yrkandet 9) bör tiUfälle att träna maskinskrivning erbjudas somhittiUs integrerat i olika ämnen men något krav på viss minimiorientering inteuppställas. Utskottetdelar föredragandens uppfattning att varje elev bör ha fått ett visst antalträningstUlfällen i skolan samt att detta helst bör ske integrerat i andraämnen redan på mellanstadiet. Maskinskrivning kan dessutom erbjudas inomtillvalskurser på högstadiet och under fria aktiviteter. Att bereda elevematräningstillfällen bör vara en skyldighet för kommunen. Däremot bör ett visstantal träningstillfällen inte vara obligatoriska för eleverna. Maskinskrivningbör inte heller tas upp som särskilt ämne på timplanen. Medovanstående motivering avstyrker utskottet motionen 1978/79: 266 yrkandet 1 c iförevarande del liksom propositionens förslag om obligatorium för elevema. med anledning av motionen 1978/79: 2606 yrkandet 9 anfört ommaskinskrivning bör ge regeringen till känna. I motionen 1978/79: 2606 (yrkandena 9 och 16)föreslås att inte nu skall ta definitiv ställning tUl förslaget attminska tiden i musik UbU 1978/79: 45 30 påhögstadiet från 3 mot att basresurserna fördubblas. Detär enligt utskottet nödvändigt att i ett sammanhang ta ställning tillläroplansförslaget.