bet · G201KU30 · 1978-12-31 00:00:00 — En sådan ordning har man i exempel visjustitiedepartementet, där det finns ett diarium för nådeärenden och etldiarium för övriga ärenden. I statsrådsberedningens promemoria betonas alluppdelningen på flera diarier inte för gå längre än möjligheten till KU 1978/79:30 329 överblickav departementens ärenden och handlingar bibehålls. Iett antal departement registreras f n. alla eller vissa skrivelser till ellerfrån etl statsråd i etl särskilt siatsrådsdiarium i stället för i det diarium idepartementet där skrivelsen på grund av sitt innehåll hör hemma. Denna ordningär inte väl förenlig med de tankegångar som ligger bakom lagstiftningen omallmänna handlingars offentlighet. Det kan befaras alt den som uppsöker etldepartement för att ta reda på om en skrivelse i ett visst ämne har kommit inlill departementet ofta inte vet att handlingen kan vara registrerad i ellsärskilt siatsrådsdiarium och därför bara letar i det diarium där handlingar iämnet i allmänhet är registrerade. Förekomsten av särskilda statsrådsdiarierkan därför medföra att en allmän handling i ett departement rent faktisktundandras offentligheten, faslän den inte omfattas av någonsekretessbestämmelse. Förekomstenav särskilda statsrådsdiarier kan kritiseras också på den grund att de gerupphov lill administrativa problem. Frågan om en viss handling skallregistreras i statsrådsdiariei eller i något annal diarium kan krävaöverväganden som inte tillför ärendet något av sakligt värde. Vidare kan enskrivelse som hör samman med en tidigare handling vara svår att placera i sitträtta sammanhang, om de två handlingarna har adresserats på olika säu ochursprungsskrivelsen bara har registrerats i det särskilda statsrådsdiariei. Dentillsyn över diarieföringen som i flertalet departement åligger expeditionschefernakan dessutom vara svår all genomföra när det gäller statsrådsdiarierna. Ellsätt all delvis avvärja den kritik som från offenlighetssynpunki kan riktas molförekomsten av särskilda statsrådsdiarier är all se till atl de som villstudera ett depariémenisdiarium eller som frågar efter en viss handling alltidfår vela alt del inom departementet också finns ett eller flerastatsrådsdiarier. Det är emellertid opraktiskt ur både allmänhetens ochdepartementens synvinkel att man skall behöva leta igenom flera olika diarierför att fö reda på om en handling i etl visst ämne har kommii in till ellerupprättats i departementet. Härtill kommer att statsrådens sekreterare, som iallmänhet för statsrådsdiarierna, inte bör belastas med förfrågningar omförekomsten av handlingar eller med besök av personer som vill studera ettdiarium. I sammanhanget bör också uppmärksammas att bara registralorskontorenär organiserade för att ta emot allmänheten när som helst . Starkaskäl talar således för att de skrivelser lill eller från ett statsråd, som ärallmänna handlingar men som bara registreras i ett särskiltsiatsrådsdiarium, i fortsättningen registreras i det depariémenisdiarium lillvilket skrivelserna hör på grund av sitt ämne. Detta rimmar bäst med dengrundlagsfösta principen om allmänna handlingars offentlighet och förebyggerinsinuationer om att man inom departementen försöker dölja vissa allmännahandlingar. Ensådan ordning utesluter självfallet inte atl det hos statsråden försdupletlanieckningar om vissa in- och utgående skrivelser som statsråden är 22 1978/79. KU 1978/79:30 330 Sådana anteckningar kan sägas utgöra en parallell till denoteringar som de skilda enheterna på departementen för om de ärenden somhandläggs på enheterna. Det för ankomma på varje statsråd all avgöra i vad månskrivelser som har registrerats i vederbörande depariémenisdiarium skall tasupp också i ett hos statsrådet fört register. Detlainnebär i praktiken all de nuvarande särskilda statsrådsdiarierna kan leva kvari ganska oförändrat skick men med karaktär av arbetsregister. Vissapersonliga brev och andra meddelanden lill ett statsråd skall inte registrerasi något depariémenisdiarium, fastän de rör en fråga som ankommer på regeringeneller på statsrådet i tjänsten. Detta gäller om meddelandet är avsett förstatsrådet uteslutande i hans eller hennes egenskap av innehavare av någonannan ställning. Som exempel kan nämnas brev som statsrådet får uteslutande isin egenskap av partifunktionär. Sådana skrivelser utgör inte allmännahandlingar och skall helt och hållet hanteras som privatbrev. Sammanfattningsvisvill statsrådsberedningen föreslå att alla sådana skrivelser till eller frånett statsråd som är allmänna handlingar skall registreras i detdepariémenisdiarium lill vilket skrivelsen hör på grund av sitt ämne. I vad månsädana skrivelser skall las upp också i etl hos statsrådet fört register fårbli beroende av varje statsråds behov och önskemål. KU 1978/79:30 331 Förslagtill åtgärder för atl minska riskerna från strålning i bostäder Strålskyddsinsiiiuiets uppföljning av strålnivåernai svenska bosläder visar atl ett antal faktorer, såsom radiumhalt ibyggnadsmaterial och mark, radonhalt i hushållsvatien saml låg luftomsättning,gör strålningen i våra bostäder lill ett allvarligt strålskyddsproblem. Enbarthallen av radonets dolterprodukter i inomhuslufien kan svara för en betydandebråkdel av del totala antalet lungcancerfall. Strålskyddsinslitulethar tidigare haft nära kontakt med de myndigheter som är direkt ansvariga förskyddsåtgärder, dvs. planverket och hälsovårdsnämnderna via socialstyrelsen.Frågan om lämpliga åtgärder hänger emellertid samman med en vidare samhälleligbedömning av ansvarsfördelning, resursavvägning och insatsprioritering.Institutet vill därför föreslå att en särskild utredningsgrupp medrepresentation från de berörda myndigheterna får i uppdrag atl skyndsamt utredaframför allt frågorna om ansvarsfördelning, prioritering och resurser. Problemetstekniska natur och omfattning synes inte behöva utredas i detta sammanhang.Frågan finns redan tillräckligt belyst ur teknisk-biologisk synpunkt för allmedge en grund för fortsatt arbete. De många frågetecken som återstår kan inteelimineras genom en snabbutredning. Institutetvill hänvisa till bilagda promemoria i vilken länkbara åtgärder är föreslagna. KU 1978/79:30 332 Bilaga78/060/371 P.M.med förslag till åtgärder mot sirålrisker i bostäder 1. En redovisning av problemet ges i Appendix I, somockså beskriver den tidigare handläggningen av frågan och den information somstrålskydds-institutet har gett. De viktigasteinformationstillfällena har varit: 1956: doktorsavhandling omstrålningen i våra bosläder avslutar den stora undersökning som några årtidigare initierats av . 1968: Två informationsblad till byggnadsindustrinvia . 1972: Kontakt med social- och industridepartementenmed besked om att institutets fortsatta utredning samt strängareinternationella normer kan komma all leda till restriktioner beträffande demest radioakliva byggnadsmaterielen. Motsvarande varning till den berörda industrin. 1974: Varning via massmedia mol alltför kraftigminskning av luftomsättningen i samband med energisparande. Motsvarande beskedlill regeringens energiråd. 1976: Publicering av broschyren "Strålningen ivåra bostäder". Samråd med planverket och om fortsattaåtgärder. Broschyren sänds bl. a. lill hälsovårdsnämnder och byggnadsnämnder.' 1977: Fortsatta samråd mellan de berörda myndigheterna.Konsekvenserna av minskning av luftomsättningen påpekas istrålskyddsinsiitutets remissvar om Energi- och miljökommitténs betänkande. 1978: tar upp institutetsvarning mot låg luflomsäu-ning och massmedia informeras om att man finnerproblemet med strålningen i bosläder allvariigt. Problemetskapas av följande förhållanden: o Inandning av stoft bestående av radioaklivadotterprodukter till ädelgasen radon medför risk för lungcancer efter enlatenstid på kanske . o Radon förekommer i all luft och härrör frånradium i mark, grundvatten och byggnadsmaieriel. Radonet bildas när radiumsönderfaller. Eftersom radium har en livslängd och i sin turnybildas ur ännu mer KU 1978/79:30 333 långlivadeämnen minskar inte problemet med liden. o Särskilt mycket radon tillförs luften i hus med ~extra radiumhaltigt byggnadsmaieriel ~ extra radonhaltigl hushållsvatien ~källare i extra radonavgivande mark o Gasbetong (lättbetong) på skifferbas innehållermer radium än t. ex. tegel och vanlig betong. Konsekvenserna av den högreradiumhalten motverkas av att materialet är lättare och ofta endast är ell avflera material i en byggnad. Den mest radiumhaltiga gasbelongen tillverkas inteefter 1975. o En del vattentäkter innehåller så höga hallerradon att användningen av vattnet inomhus blir den dominerande radonkällan äveni luften. o Vid en given radonavgivning från mark,byggnadsmaterial och hushålls-vatten blir den resulterande radonkoncentrationeni inomhusluften grovt räknat omvänt proportionell mot luftomsättningen vidnormala luftomsättningar. o Del verkar som om ökad användning av särskiltradiumhaltiga byggnadsmaieriel samt minskad luftomsättning överlag påtagligthar höjt de genomsnittliga radonhalterna i våra bostäder. Det kan inteuteslutas att en betydande bråkdel av den totala lungcancerförekomsten iSverige har förorsakals av radonet. o Med tanke på den långa latenstiden kan det inteuteslutas att antalet lungcancerfall kommer att öka till vad somsvarar mol dagens radonkoncentralioner. o Även om radonet utgör det största problemet kangammaslrålningen från väggarna och marken i vissa hus bli så myckel större ängenomsnillet alt del är befogat med restriktioner mot särskilt radioaklivamaterial eller mot bebyggelse på särskilt radioaktiv mark. Följandeåtgärder är redan genomförda: oDen mest radioaktiva gasbetongen tillverkas inte längre. o är medvetet om problemet och kan tahänsyn lill sirålriskerna vid utarbetande av nya byggnormer. o Hälsovårdsnämnder och byggnadsnämnder harerhållit broschyren "Strålningen i våra bostäder" samt särskildakommentarer och är därmed uppmärksammade på problemet. o Strålskyddsinslitulet har i samråd med bl. a.statens och byggnadsindustrin utförtradioaktivitetsmätningar på olika slags byggnadsmaterial och därmed i stortkartlagt situationen. o har genomfört enlandsomfattande undersökning av gammastrålnivån i svenska bosläder genommätningar i slumpvis utvalda lägenheter över hela landet. Resultaten ger ettbegrepp om genomsnittliga värden och spridningen kring dessa, län för län. o Strålskyddsinslitulethar påbörjat en undersökning av radonhalten i KU 1978/79:30 334 frånstörre kommunala vattentäkter. o Där byggnader med ovanligt höga strålnivåer harpåträffats har de boende liksom lokala intresseföreningar informerats omriskerna. o Där höga radonhalter i vatten påträffats harhälsovårdsnämnden informerats om möjligheten att sänka radonhalten genomluflning av vattnet före distributionen. o har inom /medverkat till eninternationell samverkan i syfte alt skapa normer för myndigheternas åtgärderbeträffande framför allt nya radioaktiva byggnadsmaieriel. Följandeområden är aktuella för ytteriigare åtgärder: (1) Utredning och forskning förförbättring av beslutsunderlaget (kartläggning av källtermerna ochverifikation av de biologiska riskantagandena). (2) Utveckling av tekniska metoderför minskning av riskerna. (3) Utveckling av normer ochgenomförande av restriktioner eller skyddsåtgärder på grundval härav. (4) Organisatoriska åtgärder(ansvarsfördelning, prioriteringsbeslut, resursfördelning). 2.PROBLEMET I ETT VIDARE PERSPEKTIV Strålningen i våra bosläder är en del av delallmänna problem som uppstår i och med att människan påverkar sin naturligaslrålmiljö. Vibestrålas - och har alltid bestrålats - på ett antal olika sätt: oGenom kosmisk strålning från solen och väridsrymden o Genom genomträngande gammastrålning från radioaktiva ämnen i markeno Genom radioaktiva ämnen i vår kropp Människan har genom olika åtgärder alltmer påverkatdenna naturiiga slrålmiljö: o Den kosmiska strålningens intensitet tilltar medhöjden. Genom att bosätta sig på höga höjder ökar man sin bestrålning. Iflygplan på höga höjder utsätts passagerare och besättning för en extraslrålbelaslning som för de senare kan bli avsevärd. o Koncentrationen av radioaktiva ämnen i markenvarierar från plats till plats. Enbart genom all ändra vistelseort kan manpåtagligt förändra sin slrålbelaslning. I vissa områden i bl. a. ,och är strålnivån särskilt hög. Alternativt ändrasslrålmiljön om man ändrar de naturliga ämnenas fördelning t. ex. genom altbygga etl hus, med de konsekvenser som redan nämnts. KU 1978/79:30 335 Tekniskaprocesser för utvinning av värdefulla ämnen ur berggrunden (t. ex. uran ellerfosfor) ger slaggprodukler i vilka mängden radioaktiva ämnen kan ha anrikats.Användningen av vissa ämnen (uran, lorium) utan tanke på radioaktiviteten (t.ex. i glasyr eller glödstrumpor) kan ge upphov till oväntade strålkällor, oÄven naturiigt radioakliva ämnen kan anrikas i livsmedel. Paranötterärettexempel på etl livsmedel med hög radiumhall. En del källvatten har högaradonhalter. Genom att använda dem som dricksvallenkällor, t. ex. ihälsobrunnar, kan man förorsaka höga stråldoser. Det internationella normsystem som tillämpasväriden över innehåller rekommendationer om dosgränser för Joniserandestrålning. Dessa dosgränser har uttryckligen gällt enbart de strålkällor somvarit föremål för myndigheternas tillslåndskrav och kontroll. Man haruttryckligen undantagit stråldoserna lill patienter vid medicinsksirålanvändning, samt stråldoserna från naturiiga strålkällor. Förstmed den internationella nya rekommendationer1977(ICRPPublication 26) har tankegången bakom dessa undantag blivit klartbeskriven. Enförutsättning föratt dosgränser bara tillämpas på vissa bestrålningar och intepå andra är atl sambandet mellan skaderisk och stråldos inte uppvisar någottröskelvärde. Om så vore fallet vore del nödvändigt att begränsa summan av allastråldoser till värden under tröskelvärdet. Detgängse anlagandel är emellertid atl strålrisken ökar i direkt proportion lillstråldosen. Det innebär alt varje litet dostillskoll medför ett motsvarandelitet risklillskolt, oberoende av all annan bestrålning. Försvarbarhelen avvarje bestrålning kan därmed prövas utan all man behöver ta hänsyn till andrabestrålningar. ICRPshuvudrekommendation är att varje strålkälla skall vara försvarbar ur samhälletssynpunkt med tanke på riskerna och att man skall ha genomfört åtgärder atthålla alla stråldoser så låga som det är möjligt med rimliga insatser(optimering av skyddet). Omanvändningen av en strålkälla leder till fördelar och risker som inte delas av sammaindivider, är del emellertid inte utan vidare acceptabelt all godkänna den ävenom dess totala konsekvenser vore acceptabla ur samhällets synpunkt. Del krävsell ytterligare villkor, nämligen att dessa totala konsekvenser inte förorsakasunder sådana förhållanden att någon i förhand given person utsätts för en urhans synpunkt oskälig risk. Dosgränserna är införda för all garantera attvarje individ tillförsäkras ett tillräckiigl skydd. Först då kan man prövastrålkällornas försvarbarhet i stort ur samhällets synpunkt. Delföljer härav alt de strålkällor som riktar såväl fördelar som risker lill sammaindivider inte passar atl regleras med dosgränser. KU 1978/79:30 336 varförstråldoserna till patienter inte regleras med dosgränser. En patients stråldosär alltid acceptabel om balansen mellan nytta för patienten och risk förpatienten är till patientens fördel - oavsett hur stor stråldosen är - underförutsättning atl skyddet är optimerat. Detföljer emellertid också, vilket också påpekas av ICRP, att av människanpåverkad naturiig strålning -1, ex. en förhöjd stråldos till följd av ett nytt,radioaktivt byggnadsmaieriel - mycket väl kan anses höra hemma bland destrålkällor som skall räknas in under dosgränsen. Närdel gäller redan existerande situationer, såsom befintliga byggnads-tnaterieleller befintliga, radonhaltiga vattentäkter, är situationen emellertid enannan. Här är det inte längre frågan om administrativa beslut i planeringssyfte.I stället gäller del att avgöra om en motåtgärd för att minska strålrisken ärförsvarbar. Här kan man inte utan vidare använda ICRPs dosgränser såsomåtgärdsnivåer. Huruvida det är motiverat alt vidta en åtgärd måste påverkas avvilka konsekvenser åtgärden som sådan medför. Det är uppenbart alt brunnsvattenmed hög radonhalt i en del fall mycket lätt kan ersättas med annat vatten,under det att man i andra fall möter betydligt större svårigheter och kanskeandra risker om man söker byta ut vattentäkten. Dessagenerella problem har diskuterats i en arbetsgrupp tillsatt av /NEAvid etl möte i med U.S. som värd.Det verkar nu sannolikt att man för nya byggnadsmaterial kommer att komma framtill internationella normer för "frigränser" dvs. aktivitetsnivåerunder vilka man inte anser det skäligt alt pröva det försvarbara i atlintroducera materialet. När del gäller åtgärder mol existerande material ochbyggnader kommer man däremot troligen att anse att fastställandet av"frigränser" och beslut om motåtgärder är frågor som endast kanavgöras inom respektive land, efiersom konsekvenserna av åtgärder kan väntasbli olika i olika länder. kommer att behandla en rapportfrån arbetsgruppen vid sitt nästa möte . Undermötet av NRAs arbetsgrupp i diskuterades även den sannolika riskenav höga radonhalter i bostäder; problemet är nämligen akut i många länder, inteminst i U.S. De experter som fanns tillgängliga var ense om att etl övrevärde på lungcancerrisken kunde antas vara 1:10 000 per WLM (1 WLM -"working level monih" - är ett vederlaget mått påradondotlerexposilion). Denna risk är ca 1/3 av den risk som anges på sid. 13av strålskyddsinsiitutets broschyr (där det står att "en exponering undermånga år för en radonhalt av I pCi/1 (skulle) kunna leda till en åriig risk avca 20 lungcancerfall per miljonen"). Den skulle dock fortfarande kunnainnebära något hundratal fall av radonförorsakad lungcancer i . KU 1978/79:30 3.FÖRSLAG TILL ÅTGÄRDER' 3.1 Åtgärder för attförbätlra beslutsunderlaget (a) Karlläggning av källtermerna: (b) Verifikation av riskania-gandena: i materialAnvändning av material Externslrålnivåer i bosläder Emanationsrat ur materialRadonhalter i vatten Radonkoncentralioner inomhus RadondotterkoncentrationerSamband exposilion-dos Sambänd radiumhalt-radonhali Dos-respönssambandExposiiion-responssamband Inverkan av rökning på risken 3.2 Utveckling avtekniska metoder för att minska riskerna (a) Materialval: (b) Minskning av radon-avgivningen: (c) Minskning av expositionen: Alternativabyggnadsmaterial Diffusionsspärr mot mark Ytbehandling av material Ventilation/luftrening Luflning av vatten 3.3 Normer och ingiipanden(a) Normutveckling: Aktiviietskonc.i nya material Val av standard för minsta luftomsättning: - Särskilt högaktiva husÅtgärdsnivåerför akiiviietskoncentration i existerande mat. Åtgärdsnivåer för strålnivåeri existerande bosläder: - Radon(dotter)nivåÅigärdsnivå för radon i hushållsvallen Understrykninganger förslag till prioritering. KU 1978/79:30 (b)Ingrepp och motåtgärder: Förbud mot aktiva materialenl. ovan Kontroll av minsta luftomsättning i nybyggda hus Råd till hälsovårdsnämnderbetr. Uppspårande av gruppenmest radioaktiva hus samt rådgivning Seiyicemätningar på begäran (a) Ansvarsfördelningen mellan myndigheterna överses (b) Prioritering av åtgärder enl.3.1-3.3 ovan samt (c) nedan (c) Översyn av resurser: - Förforskning enl. 3.1(a)och 3.1(b) - För servicefunktionen(mätningar och råd på begäran) - För myndighetsfunktionen(problemet är alltför stort för atl rymmas inom myndigheternas nuvaranderesurser) För uppgiften 3.4 föreslås en snabbutredning medsamtliga berörda myndigheter representerade. KU 1978/79:30 339 PMangående regeringens handläggning med anledning av riksdagsuttalande medanledning av avtal mellan staten och de svenska bomullsföretagen I proposilionen 1977/78:42 om åtgärder förförsörjningsberedskapen på tekoområdet lade regeringen framförslag om vissa mål för försörjningsberedskapen på tekoområdet och om denproduktionskapacitet som borde upprätthållas. föreslogs dels godkännade åtgärder för försörjningsberedskapen på tekoområdet som handelsministernföreslagit, dels bemyndiga regeringen att träffa avtal med svenskabomullsföretag. mellan staten och de svenska bomullsförelagen anfördedepartementschefen (prop. 1977/78:42 s. 72) bl. a. följande: Efter förhandlingar under första halvåret 1977mellan representanter för och företagen kunde emellertid iJuni 1977 ett avtal slutas med företagen inom bomullsindustrin. Avtalet kräverriksdagens godkännande. har löpande informerats om förhandlingarna. Avtaletinnebär all , /Kungsfors fabriker AB och erhåller visst stöd mot att produktion och produktionskapacitetgaranteras fram till (Almedahls) resp. (Kungsfors och ). Enstrukturomvandling av bomullsindustrin kommer att ske enligt avtalet. Sjunlorpsspinneriverksamhet upphör således och spinneriutrustningen köps den 1 juli 1978av Kungsfors fabriker AB. Vidare upphör med bådegarn- och vävtillverkning. Viss del av företagets maskinutrustning överläs den1 av som hyr ut den till Rydboholm.Rydboholm erhåller eu sysselsättningsbidrag mol all förelaget 1juli 1977-31 december 1978 inte avskedar personal i spinneri och väveri. Proposilionen behandlades delvis avförsvarsutskottet i betänkandet 1977/78:5. inhämtade yttrandefrån näringsutskoitet och arbetsmarknadsutskottet. Beträflande avvecklingen vidRydboholms AB i anförde försvarsutskoUel följande: skall enligt avtalet upphöra med bådegarn- och vävtillverkning . Mot ett statligt bidrag om 3milj. skall företaget intill denna tidpunkt avslå från atl avskeda personalsom sysslar med sådan tillverkning. ansr- med hänsyn tillden besväriiga arbetsmarknadssituationen i - atl regeringen börpröva möjligheterna att föriänga avtalet med . Försvarsutskottethar samma uppfattning. Prövningen bör ta sikte på att vid behov ytteriigareminska de sysselsättningsmässiga svårigheterna för berörd personal, i den måndet kan ske utan all medföra påtagliga nackdelar för den KU 1978/79:30 340 Vad försvarsutskottet har anfört i denna del bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. hemställde alt skullesom sin mening ge regeringen lill känna vad utskottet anfört om en prövning avmöjligheterna att förlänga avvecklingstiden vid . Propositionen i övrigt behandlades av näringsutskoitet ibetänkandet 1977/78:41 (). interpellation (1977/78.127) av () ifrågasattes omregeringen beaktat uttalande rörande avtalstiden med Rydboholms AB.Enligt interpellanlen hade maskinparken vid försålts lillGammelstadens AB (). Ifrågavarande maskiner uppgavs flyttaslill /79. Interpellanlen fann det överraskande attmaskinerna skulle användas i eftersom de "enligt det avtal somgodkändes av skulle läggas i malpåse för alt kunna vidmakthållaproduktionskapaciteten om blev avspäuat". efterföljande interpellationsdebatten - - redogjordehandelsministern för den prövning som regeringen påriksdagens uppdrag gjort. Han anförde bl. a. följande: skall i enlighet med avtalen mellanstaten och bomullsföretagen avveckla sin spinneri- och väveriverksamhet iViskafors och har därför överlåtit vissa avsina spinneri- och väverimaskiner till . har vidareavtalat med om all hyra dessa maskiner av . Isyfte att underlätta omställningen för berörd personal har staten ingått etlsysselsättningsavlal med . Avtalet innebär i sammanfattning atlstaten till bidrar med ett engångsbelopp om 3 milj. kr. mot attRydboholm AB förbinder sig att inte före utgången av permittera elleravskeda personal, som är sysselsatt vid företagets spinneri- ochväverian-läggningar. Denav begärda utredningen har genomförts på följande sätt. Dels harregeringen undersökt möjligheterna alt föriänga avtalet med , delshar regeringen genom låtit utreda möjligheterna atlinom ramen för träffat avtal mellan staten och samt inom ramen förstyrelsens ordinarie resurser ytteriigare minska de sysselsättningsmässigasvårigheterna för berörd personal vid spinneri och väveri.