bet · G201LU9 · 1978-12-31 00:00:00 — Närdet gäller reglerna om bidragsförskott anser socialutskottet på anförda skälatt något särskilt tillkännagivande från sida i frågan inte ärerforderligt. delar denna uppfattning. Inte heller erfordras någonåtgärd med anledning av motionen såviti rör rätlen lill avdrag på 5 1978/79. 8 saml Nr 9 LU 1978/79:9 66 underhållsbidrag.Enligt ulskouels mening lorde man nämligen inie behöva befiira att delföreslagna syslemei för avdrag för underhållsbidrag skall leda lill någraproblem motsvarande dem som kan uppkomma vid tillämpningen av reglerna ombidragsförskott. Underhållsbidrag betalas normalt i förskott för kalendermånad.Avdraget kommer därför att göras på det bidrag som förfaller lill betalningomedelbart efter barnets vistelse hos den bidragsskyldige. Somdepartementschefen ullalar kan avdraget också göras på eventuellt tidigareförfallna men ännu inte betalda bidrag. Inte i något av föllen kommer docknågon atl förfiyta, innan avdragsfrågan aktualiseras. Ulskoiteihar i olika sammanhang strukit under vikten av att barnei ges tillfälle lilletl väl tilltaget umgänge ined den förälder som inte har vårdnaden om barnet.Som framgår av det tidigare anförda är ett syfte med de nya reglerna omavdragsrält atl underlätta kontakten mellan barnet och den bidragsskyldigeföräldern. Genom rätlen atl göra avdrag på underhållsbidraget för denbidragsskyldige föräldern nu bättre ekonomisk möjlighet all bekosta barnetsvistelse hos honom eller henne. är det emellertid angeläget altreglerna inte är så utformade atl de leder lill konfiikler mellan föräldrarnaoch därigenom motverkar silt syfte. a. den hearing utskottet höll iVästerås uttrycktes farhågor för att de nu föreslagna reglerna skulle kunna föen sådan negativ effekt. Enligt ulskoUels meningärdel därför betydelsefullt altregeringen med uppmärksamhet följer utvecklingen och tar de initiativ som kanvisa sig erforderliga. Vad utskottet sålunda anfört bör ges regeringen tillkänna. Ställningstagandet innebäratl utskottet tillstyrker bifall till motionen1978/79:36 (c), yrkandet 3, vari begärts atl beslutar ge regeringentill känna vad i motionen anförts om vikten av alt utvecklingen följs i frågaom vilka konsekvenser den i propositionen föreslagna avdragsrätten kan fö förunderhållsskyldigas möjligheter att utöva umgängesrätten. Enligt 2 § lagen om bidragsförskott föreligger interätt lill bidragsförskoit om barnei bor ihop med den underhållsskyldige.Bidragsförskottet utgår inte heller om del föreligger grundad anledning antaall den underhållsskyldige betalar fastställt underhällsbidrag och bidragetinte understiger bidragsförskottet eller om del är uppenbart att denunderhällsskyldige pä annat sätt sörjt eller sörjer för att barnet förmotsvarande underhäll. Slutligen kan bidragsförskott vägras om vårdnadshavarenuppenbarligen utan giltigt skäl underlåter att vidta eller medverka tillåtgärder för att fö underhållsbidrag eller faderskap till barnet fastställt. 1propositionen föreslås all bidragsförskott inte heller skall lämnas om barneiav annat skäl uppenbariigen saknar behov av bidragsförskott (2 § d). Avpropositionen (s. 93) framgår atl förslaget i första hand motiverats av behovetav en bestämmelse som gör del möjligt all ingripa mot missbruk av LU 1978/79:9 67 bidragsförskotissystemetvid gemensam vårdnad. Enligt departementschefen bör emellertid en bestämmelseom behovsprövning inte införas enbart för de fall där föräldrarna har gemensamvårdnad. Begränsningar i rätten till bidragsförskott bör verka generellt ochinte inrikta sig bara på en viss grupp människor. Imotionen 1978/79:29 (s) yrkas (yrkandet 2) avslag på propositionen iförevarande del. Motionärerna anser all den nya bestämmelsen inte är nödvändigför att förebygga de mycket fötaliga fall av missbruk avbidragsförskoUssyslemel vid gemensam vårdnad, som kan tänkas förekomma underöverskådlig tid. Vidare pekas pä att regeln fött en alldeles för generellavfattning och att den kommer att leda lill en försämring av deunderhållsberätiigades situation. Enligt motionärerna finns del inte något skälsom talar mot atl man avvaktar resultatet av det pågående utredningsarbetetangående samhällsstödet lill ensamstående föräldrar, innan man överväger enbestämmelse som den föreslagna. Också i motionen 1978/ 79:36 (c) kritiseras denföreslagna bestämmelsen. Motionärerna framhåller alt den - med hänsyn tilldepartementschefens molivuttalanden (se prop. s. 198 och 199) - kommer att ledatill all inte bara höginkomsttagare utan också ensamstående föräldrar med enmånadsinkomst av . kommerattbli utan bidragsförskott lill sinabarn. Det framhålls vidare att det är något förvånande att nya regler omgrunderna för bidragsförskott föreslås medan en utredning av frågan omsamhällsstödet till ensamstående föräldrar pågår. Motionärerna har dockförståelse för all förslaget kan vara motiverat men anser alltillämpningsområdet för regeln om behovsprövning bör begränsas till gemensamvårdnad, eftersom syftet med införandet av regeln främst är all föräldrar medgemensam vårdnad skall förhindras missbruka bidragsförskoltssystemet. Genom ensådan inskränkning av lillämpnings-området drabbas inte någon grupp som f n.har rätt till bidragsförskott. I motionen yrkas (yrkandet 5) all den nyabestämmelsen skall gälla endast barn som står under vårdnad av bådaföräldrarna. Socialutskottettillstyrker i sitt yttrande bifall lill motionen 29, yrkandet 2, och avstyrkersåledes förslaget till ändring av lagen om bidragsförskott såvitt avser 2 § d).Enligt socialutskottet tillgodoses härigenom i väsentlig mån också önskemålen imotionen 36, yrkandet 5. anför som skäl för ställningstagandetatt resultatet av den pågående översynen av bidrags-förskoiLssysiemet böravvaktas, innan man tar ställning lill huruvida en regel om behovsprövning avbidragsförskott bör införas. Lagutskottetvill för sin del anföra all de nya reglerna om bidragsförskott vid gemensamvårdnad, som departementschefen framhåller, kan länkas inbjuda till missbruk avbidragsförskotlssystemel i något större utsträckning än de regler som f. n.gäller. Enligt utskottets mening är det givetvis betydelsefullt atl sådantmissbruk förebyggs liksom atl man eljest kan förhindra ett obehörigtutnyttjande av samhällets resurser för stöd ål barnfamiljerna. Med hänsynhärtill framstår del som motiverat att bidrags- LU 1978/79:9 68 förskottskall kunna vägras i fall då förmånen framstår som klart oberättigad. Vidställningstagandet till frågan måste emellertid beaktas all införandel av enregel om behovsprövning innebäratl bidragsförskottsinslilulet tillförs ett nyttoch viktigt rättsligt moment. I likhet med socialutskottet anser lagutskottetatt resultatet av det pågående utredningsarbetet beträffande samhällets stödtill ensamstående föräldrar bör avvaktas innan man tar ställning till huruvidaen sådan reform som föreslagits i propositionen bör genomföras. Utskottet villockså peka på alt etl uppskov med ställningstagandet inte skulle medföra atlsamhället helt skulle avhända sig möjligheten atl ingripa mot missbruk avbidragsförskotlssystemel. Utöver den aktuella regeln om behovsprövninginnehåller nämligen propositionen förslag till vissa andra bestämmelser (4 §fjärde stycket och 4 a § första stycket) som syftar till atl förhindra altföräldrar skall göra en obehörig vinst genom bidragsförskott. Med hänsyn tillangelägenheten av atl missbruk av bidragsförskotlssystemel kan förhindrasförutsätter lagutskottet i likhet med socialutskottet att kommittén för översynav samhällsstödet till ensamstående föräldrar ägnar uppmärksamhet åt fråganoch följer utvecklingen när det gäller tillämpningen av den nya regeln ombidragsförskoit vid gemensam vårdnad. Ienlighet med del anförda tillstyrker utskottet bifall lill motionen 29,yrkandet 2, och avstyrker således förslaget lill ändring av lagen ombidragsförskott såvitt avser 2 § d). Härigenom tillgodoses i väsentlig månockså önskemålen i motionen 36, yrkandet 5. Utskottets ställningslagande medföratl 7 § samma lagförslag måste ändras i redaktionellt hänseende. När bidragsförskott utgår skall denunderhållsskyldige till betala del fastställdaunderhållsbidraget, dock högst del belopp som motsvarar bidragsförskottet.Enligt 18 § lagen om bidragsförskott kan emellertid beslutaom eftergift av återkrav om det är skäligt med hänsyn till all denunderhållsskyldige har varit sjuk, arbetslös, omhändertagen för vård eller haftstor försörjningsbörda. Eftergift kan också meddelas, om det av annan anledningframstår som skäligt. Familjelagssakkunnigalade i sitt belänkande fram ett förslag till nytt system för återkrav avbidragsförskott. Förslaget innebar i huvudsak alt bidragsförskotten skullefrigöras från beroendet av fastställt underhållsbidrag och altförsäkringskassan skulle fö möjlighet att självständigt pröva denunderhållsskyldiges förmåga all lill det allmänna betala tillbaka utgivnabidragsförskott. Återkrav och återbetalning skulle bli en angelägenhet mellankassan och den underhållsskyldige. Såvitt avsäg underhållsbidragen somförskotterades av allmänna medel skulle man slippa jämkningsprocesser viddomstol, eftersom återbetalningsskyldigheten kunde anpassas efterväxlingarna i den underhållsskyldiges betalningsförmåga. LU 1978/79:9 69 Enligt propositionen bör förslaget inte genomförasnu. I stället föreslås alt möjligheterna till omprövning av underhållsbidragskall ökas samt atl -som ett komplement till jämkningsinstitutet -skall kunna medge eftergift helt eller delvis när det ärpåkallat av ändring i den underhållsskyldiges ekonomiska förhållanden. Den nyabestämmelsen om eftergift har upptagits i 18 § förslaget till ändring av lagenom bidragsför-skou. Imotionen 1978/79:29 (s) hänvisas till atl förslagen i propositionen ombegränsning av indexhöjningarna av underhållsbidrag kan medföra en generelllättnad i underhållsbördan. Enligt motionärerna är del emellertid uppenbart atlutvecklingen av bidragsförmågan varierar för de olika bidragsskyldiga och atlmånga över huvud taget inte förmår öka sin bidragsförmåga. Vidare framhålls atlde underhållsskyldiga som regel inte kan förväntas väcka lalan omjämkningavunderhållsbidragens om underhållsbördan blir mycket betungande. Särskilt gällerdetta för de bidragsskyldiga som har del sämst ställt och som också ofta harsvårt att tillvarata sina intressen. Motionärerna pekar vidare pä attdomstolarna blir kraftigt belastade, om jämkningsprocesser kommer alt föras iden utsträckning som kan vara motiverat. Med hänsyn lill de angivnaförhållandena anser motionärerna det nödvändigt alt man finner ett system sommedger all skyldigheten alt återbetala bidragsförskott kan prövas rutinmässigtså att underhållsbördan konlinueriigl kan anpassas till förmågan hos deunderhållsskyldiga som har det sämst ställt. Enligt motionärernas mening är delförslag lill ålerkravssyslem som framlades av familjelagssakkunniga väl ägnatatl läggas till grund för ett fortsatt utredningsarbete. Motionärerna anserattförslaget bör överarbetas av kommittén för översyn av samhällsstödet tillensamstående föräldrar och yrkar (yrkandel 6) atl hos regeringenbegär förslag om en fortlöpande skyldighet att återbetala bidragsförskott ienlighet med vad som anförs i motionen. Socialutskottetanför i sitt yttrande följande med anledning av motionen 29 i före va randedel. Som departementschefen framhåller har det nuvarandesystemet för återkrav av utgivna bidragsförskott brister och på längre siktmåste kanske andra lösningar sökas. Enligt utskottets mening skulle åtskilligafördelar stå alt vinna om prövningen av skyldigheten alt betala tillbakabidragsförskoit frigörs från de civilrätlsliga avgörandena om underhållsbidrag.En sådan ordning skulle ge möjligheter atl fortlöpandeanpassa återkraven efter ändringarna i den underhållsskyldiges inkomster ochandra ekonomiska förhållanden. Vidare skulle antalet jämkningsprocesser kunnanedbringas, vilket skulle vara till fördel inte bara för samhället ulan även ihög grad för parterna i de enskilda fallen. Många remissinstanser har ocksåuttalat sig positivt om de sakkunnigas förslag. I likhet med departementschefenanser emellertid utskottet att tiden ännu inte är mogen för genomförandet avetl sådant system som familjelagssakkunniga förordat. Inte heller kan förslagetutan ytteriigare överväganden läggas till grund för lagstiftning. Utskottetutgår från att kommittén för översyn av samhällsstödet till LU 1978/79:9 70 ensamståendeföräldrar i samband med behandlingen av bidragsförskollsin-stilutet tar uppspörsmålet om hur äterbetalningsskyldigheten bättre skall kunna anpassas lillden faktiska ekonomiska bärkraften hos den underhållsskyldige. Något initiativfrän sida med anledning av motionen 1978/79:29 i förevarande del ärdärför inte erforderligt. delar socialutskottets uppfattning ochanser således atl motionen 29 i förevarande del inte påkallar någon åtgärd frånriksdagens sida. Indexändringarnaoch underhållsbidrag till barn I lagen (1966:680) om ändring av vissaunderhållsbidrag (den s. k. indexlagen) föreskrivs att underhållsbidrag som pågrund av lag skall ulgå till bl. a. eget barn och makes barn skall ändras medhänsyn lill penningvärdets förändring, Underhållsbidragen ändras den 1april, men endast om basbeloppet för mars med överstigereller underskrider det basbelopp som låg till grund för den senaste ändringen.Gällande underhällsbidrag ändras med det procenttal med vilket basbeloppet harändrats. räknar ul om och i så fall medvilken procentsats utgående underhållsbidrag skall ändras. Beslutade ändringartillkännages bl. a. i (). Lagens konstruktioninnebär att även om underhållsbidraget fastställts endast före den 1april skall bidraget justeras med samma procenttal som övriga underhällsbidrag.Höjningarna av underhållsbidragen har varit betydande. Sålundauppgick höjningarna till resp. . 1propositionen föreslås atl indexändringen av underhållsbidrag lill barn för framtidendämpas på det sättet att ändringen bestäms till viss andel av ändringen avbasbeloppet. Andelen föreslås bli salt till sju tiondelar. Vidare föreslås attbidrag som har beslämts före en generelländring,dvs. undertiden ,skall justeras först åretdärpå med det procenttal som då är aktuellt. Imotionen 1978/79:29 (s) påpekas alt i propositionen inte lämnas någon närmaremotivering lill förslaget att av penningvärdeförsämringenskall kompenseras när det gäller underhållsbidrag lill barn. Motionärerna anserdock förslaget rimligt med hänsyn lill den reallönesänkning som ägt rum undersenare år. Motionärerna framhåller atl utvecklingen av reallönerna kan bli enannan . Enligt motionärerna är det därför nödvändigt atl regeringenföljer utvecklingen och - om så skulle behövas ärligen - lägger fram förslagför lill de jämkningar i kompensationsgraden som kan föranledas avutvecklingen i fråga om löner och priser och av ändringar iskattelagstiftningen. Motionärerna yrkar (yrkandet 5) atl gerregeringen lill känna vad de sålunda anfört. LU 1978/79:9 71 Utskottet erinrar om alt syftet med indexlagen harvarit att möjliggöra atl underhällsbidragen automatiskt följer penningvärdet såalt den underhållsberättigade slipper ständigt återkommandejämkningsprocesser. De höjningar av underhållsbidragen som har skett undersenare år torde som regel ha kompenserat barnet för de ökade kostnader sompenningvärdeförsämringen har medfört. Indexlagen måste därför anses ha fylltsiu syfte. Samtidigthar indexlagen emellertid föll negativa verkningar för de underhållsskyldiga,eftersom deras betalningsförmåga inte alllid har ökat i samma grad somunderhållsbidragen. 1 lagstiftningsärende framhöll ulskoitei (LU1975/76:33 s. 96) atl de kraftiga, ärliga höjningarna av underhållsbidragenlorde ha bidragil lill alt de underhållsskyldigas situation ofta blivitallvarlig. Särskilt gällde detta personer som hade låga inkomsier eller som avolika anledningar inte följt med i den allmänna löneutvecklingen. mening fanns det därför starka skäl som talade för en reform påområdet. Som framgår av vad utskottet inledningsvis anföri ställde sigriksdagen bakom utskoUets uttalande. Viden reform av indexsystemel hade del självfallet varit önskvärt all man kunnatfinna en metod varigenom underhällsbidragen automatiskt justeras med hänsyntill pris- och inkomsiulvecklingen sä atl bidragen kommer atl ligga på sammanivå som efter en omprövning av domstol. Som departementschefen framhåller gårdet dock knappast atl finna en sådan metod. Utskottet delar därfördepartementschefens uppfattning all man för nöja sig med en reglering somgenomsnittligt sett kan väntas ge ett någoriunda rättvisande resultat. Somframgår av det föregående innebär propositionens förslag att indexändringenför framtiden begränsas lill sju tiondelar av ändringen av basbeloppet. Någonmoisvarande begränsning görs däremoi inie när del gäller höjning av utgåendebidragsförskotl, som ju också är anknutet till basbeloppet. Barnels grundbehovär därför tryggat även vid infiation. Såsom departementschefen påpekar innebärdet föreslagna systemet således all det allmänna träder emellan i frågaombarn,som har bidragsförskotl,och laröver kostnadsansvaret till den delhöjningen av bidragsbeloppen begränsas. Med hänsyn till del anförda kanutskottet inte dela den av företrädare för föreningen framförda åsiktenalt den föreslagna lagändringen skulle komma att på ett orimligt sätt drabbadet underhållsberättigade barnei. Familjelagssakkunnigahade föreslagit eli annal syslem för atl lätta de underhållsskyldigas bördor.Remissinstanserna har därför inte yttrat sig över den föreslagna dämpningen avindexändringen. Såsom motionärerna framhåller lämnas i propositionen intenågon motivering lill all dämpningen av index beslämts lill just sju tiondelarav ändringen av basbeloppet. Utskottet har därför svårt all bilda sig en uppfattningom huruvida den föreslagna lagändringen verkligen kommer att ge deunderhällsskyldiga en rimlig lättnad i deras försörjningsbörda utan att densamtidigt i nämnvärd mån försämrar den underhållsberätiigades situation.Utskottet finner sig dock i LU 1978/79:9 72 bristpå annan utredning böra tillstyrka förslaget i propositionen. Tilläggas bör attom det skulle visa sig atl en indexhöjning i del enskilda fallet skulle ledatill ett inte rimligt resultat har såväl den underhållsskyldige som denunderhållsberättigade alltid möjlighet aU på grund av ändrade förhållandenbegära jämkning av underhållsbidraget. Den underhållsskyldige kan också föeftergift av återkrav på bidragsförskoit. Närdet därefter gäller motionärernas förslag om täta, kanske åriiga jämkningar avandelslalel vill utskottet framhålla att det är angeläget atl man har ennågorlunda fast regel. Inte minst för de underhållsberättigade är del avbetydelse att veta atl underhållsbidragen på etl visst bestämt sätt följerändringarna i basbeloppet. Ulskoitei kan därför inte tillstyrka motionen1978/79:29 i förevarande del. UlskoUel vill emellertid framhålla att det isamband med utredningsarbetet angående samhällsstödet till särlevande föräldrarkan finnas anledning att ompröva den nu föreslagna indexregleringen. Dennamåste därför anses som i viss mån provisorisk. I slutprotokollet (s. 429)hänvisar departementschefen lill detta förhållande och tillägger atl om dellängre fram skulle visa sig att andelslalel är mindre lämpligt avvägt för enändring åter ske. I propositionen behålls reglerna i 5 kap.giftermålsbalken (GB) om underhållsskyldighet mellan makar under beståendeäktenskap. Bestämmelserna har emellertid omarbetats och moderniserats. Vidareinförs bestämmelser i 5 kap. 1 § om atl makarna skall gemensami vårda hem ochbarn och i 5 kap. 2 § om atl de skall fördela utgifter och sysslor mellan sig. mening är det värdefullt all det bland de allmänna bestämmelserna omäktenskapet i 5 kap. GB tas in regler som ger uttryck för ett nutida sätt attse pä rollfördelningen i familjen. Genom den föreslagna regleringen tillgodosesockså önskemål som tidigare framförts i (LU 1975/76:28). När delgäller reglerna om underhållsskyldighet under äktenskapet synes dessa inte ioch för sig fylla någon större praktisk funktion. En process omunderhållsbidrag mellan makar lorde nämligen som regel leda tilläktenskapsskillnad. Lagbestämmelserom underhållsskyldighet kan dock habetydelse inför förestående skilsmässa, särskilt under betänketid. mening är det därför riktigt alt GB också i fortsättningeninnehåller regler om makars ekonomiska förpliktelser mot varandra. När det därefter gäller reglerna omunderhållsbidrag efler äktenskapsskillnad i 11 kap. 14 § GB föreslås att somhuvudregel skall gälla atl varje make efler äktenskapsskillnad svarar för sinförsörjning. Med avsteg från huvudregeln skall underhållsbidrag dock kunna utgålill frånskild make under en övergångstid. Har maken svårt att försörja sigefter upplösningen av ett långvarigt äktenskap eller finns del synnerliga skäl,skall maken ha räu lill underhållsbidrag även för en längre lid. Liksom enligtgällande rätt skall LU 1978/79:9 73 underhållsskyldighetenvara beroende av den bidragsskyldige makens förmåga och övriga omständigheter. Såsomdepartementschefen framhåller innefattar den nu föreslagna regleringen intenågon brytning med gällande rätt utan innebär en vidareutveckling avden rättspraxis som har utbildats vid tillämpningen avnuvarande bestämmelser. Förslagen har också fött en bred anslutning vidremissbehandlingen. Utskottet anser för sin del alt det är värdefullt atthuvudprincipen, all frånskilda makar skall anses som ekonomiskt oberoende avvarandra, nu kommer till klart uttryck i GB. Denna huvudprincip kan dock integenomföras fullt ul. finns del många äktenskap där den ene makenhar en betydligt svagare ekonomisk ställning än den andre maken. Det är därförnödvändigt atl äktenskapslagstiftningen innehåller bestämmelser som ger denekonomiskt svagare maken rätt till bidrag från den andre maken under i förstahand en omslällningsperiod efter skilsmässan. Atl begränsa rätten lillunderhållsbidrag enbart lill en omställningsperiod skulle emellertid leda lillobilliga konsekvenser. Såsom framhålls i propositionen kan det ibland efter ettlångvarigt äktenskap vara svårt för den make som har ägnat all sin tid ålskötseln av hem och barn alt komma in i förvärvslivet. Ålder och sjukdom kanmedverka till alt den underhållsberättigade maken inte heller efter enövergångstid har möjligheter att skaffa sig en rimlig försörjning.Underhållsbidrag bör enligt utskottets mening i sådana fall kunna utgå underlängre tid. I likhet med departementschefen anser utskottet vidare atl i sådanafall, dä ene maken på grund av arbetsfördelningen i hemmet kunnat nå en godposition i förvärvslivet medan den andre maken inte haft denna möjlighet, börvisst underhållsbidrag kunna utgå även om den andre maken lyckasskaffa sig en mindre egen inkomst. Utskottet vill emellertid stryka under allbidrag för längre lid endast bör utdömas undantagsvis. Genom atl i lagtextenanvänds uttrycket synnerliga skäl torde man kunna ulgå från all tillämpningenav bestämmelsen blir restriktiv. På anförda skältillstyrker utskottet propositionen i denna del. En fråga som tilldragit sig särskilt intresse, närdet gäller underhåll till frånskilda, är vad som skall ske medunderhållsbidraget vid den underhålls-berättigades omgifte. Enligt 11 kap. 14 §andra stycket andra punkten GB i dess nu gällande lydelse upphör skyldighetenalt betala periodiskt underhållsbidrag lill frånskild make, när denunderhållsberättigade gifter om sig. Om den underhållsberättigade däremoisammanlever med annan under äklenskapsliknande former ulan all gifta om sigupphör inte bidragsskyldigheten automatiskt. Familjelagssakkunnigakonstaterade i sitt betänkande alt det förekommer alt den underhållsberättigadelever som gift men underlåter att ingå äktenskap just föratt undvika attbidraget skall upphöra. Enligt de sakkunniga finns också exempel påskilsmässoavtal där den underhållsskyldige sökt gardera sig mot en sådansituation. Om det visas att den underhållsberättigade genom sammanlevnaden haruppnått en förbättring i LU 1978/79:9 74 sinaekonomiska förhållanden kan emellertid en jämkning ske.