bet · G201SoU24 · 1978-12-31 00:00:00 — betänkande 1978/79:24 med anledning av i propositionen 1978/79:100 gjordaframställningar inom verksamhetsområde såvittgäller arbetarskyddsstyrelsen, yrkesinspektionen och statens arbetsklinik jämtemotioner I betänkandet behandlas regeringens förslag ipropositionen 1978/79:100 bil. 15 () såvitt avseravsnitt C. Arbetsmiljö utom förslagen under punkterna C 5-C 8, vilka behandlasav arbetsmarknadsutskottet i betänkandet AU 1978/79:20. Vidare behandlas ibetänkandet en motion om den kommunala tillsynen på mindre arbetsställen och enmotion om garantilån lill arbeismiljöförbällringar. Arbetarskyddsstyrelsen.Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkten C 1 (s. 107-112) och hemställer allriksdagen lill Arbetarskyddsstyrelsen för /80 anvisar ettförslagsanslag av , varav . att avräknas motaulomobilskattemedlen. Arbetarskyddsstyrelsen:Inredning och utrustning. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkten C 2 (s. 112 och 113) och hemställer altriksdagen lill Arbetarskyddsstyrelsen: Inredning och utrustning för budgetåret1979/80 anvisar ett reservationsanslag av . Yrkesinspektionen.Regeringen har under punkten C 3 (s, 113-115) föreslagit att till yrkesinspektionen för /80 anvisa ett förslagsanslag av , varav . alt avräknas mot aulomobilskattemedlen. I motionen 1978/79:514 av m. fl. (s)hemställs, såvitt här är i fråga, att 2. beslutar alt ansvaret förtillsyn över arbetsmiljöförhållandena vid vissa mindre arbetsplatser överförsfrån kommunerna lill yrkesinspektionen, 3. hos regeringen begär förslag omformerna för överförande av den kommunala tillsynen lill yrkesinspektionen. 1Riksdagen 1978/79. SoU 1978/79:24 2 Enligt 7 kap, 2 § arbelsmiljölagen åliggerdetkommun att efter samråd med yrkesinspektionen utse en eller fiera kommunalatillsynsman med erforderlig kompelens att biträda yrkesinspektionen vidtillsynen över efterlevnaden av lagen, I 9 § första stycket instruktionen(1973:847) för yrkesinspektionen stadgas att yrkesinspektionen inom varjekommun biträds av en eller fiera enligt arbetsmiljölagen utsedda kommunala tillsynsmanvid tillsyn av arbete som bedrivs ulan användande av maskinella hjälpmedeleller ångpannor, kokare eller andra tryckkärt och i vilket i regel användsmindre än tio arbetstagare, 1 21 och 22 §§ instruktionen finns bestämmelser omsamråd och samordning mellan yrkesinspektionen och tillsynsman. Socialutskottetbehandlade frågan om den kommunala tillsynen på mindrearbetsställen borde överföras lill yrkesinspektionen (SoU 1977/78:1 s. 70).Utskottet konstaterade alt den kommunala tillsynen i stor utsträckningfungerade mindre lilirredsställande. 1 den dåvarande situationen ansåg sigutskottet emellertid inte kunna tillstyrka att den kommunala tillsynen skulleöverföras till yrkesinspektionen. Utskottet underströk vikten av att yrkesinspektionenhöll en nära kontakt med de kommunala tillsynsmännen och bistod kommunerna vidtillsynen. måste det enligt utskottet slås fasl att det - liksom varfallet enligt arbetarskyddslagen - enligt arbetsmiljölagen blev ettobligatoriskt åliggande för kommunerna att ha en väl fungerande tillsyn av demindre arbetsplatserna. Enligt utskottet borde arbetarskyddsverkel informerakommunerna och påvisa för dem vilka förpliktelser som arbetsmiljölagen iaktuellt avseende innebar. Imotionen 1978/79:514 av m. fl. (s) framhåller motionärerna atttrots socialutskottets kraftfulla uttalande kritiken frånarbelstagarhåll om brtster i den kommunala tillsynen återkommer. Den1 trädde arbelsmiljölagen i kraft. har bedrtviten omfattande informationsverksamhet om den nya lagens innehåll. Efter förslagi budgetpropositionen 1977/78 (bil, 15 s, 121) anvisades arbetarskyddsverkelmedel för utbildning av samtliga kommunala tillsynsmän i landet.Departementschefen framhöll att genom de ökade resurserna för utbildning ochinformation av de kommunala tillsynsmännen man underströk vikten av attyrkesinspektionen håller en nära kontakt med de kommunala tillsynsmän somansvarar för kontrollen av arbetsmiljön på de mindre arbetsplatserna. Utskottetdelar motionärernas uppfattning all del inte kan godtas att kontrollen avarbetsmiljön på de mindre arbetsplatserna eftersatts. Arbetet för en godarbetsmiljö skall omfatta alla på alla arbetsplatser. Utskottet kan dockkonstatera att arbetet med att utbilda de kommunala tillsynsmännen för derasviktiga uppgifter pågår. Fortsalla utbildningsinsatser är angelägna. Om bristeruppmärksammas i tillsynen i en kommun är del en uppgift för yrkesinspektionenatt i enlighet med vad utskottet uttalade vid arbetsmiljö- SoU 1978/79:24 3 lagenstillkomst påvisa för kommunen dess skyldigheter enligt arbetsmiljölagen. Delär också viktigt att yrkesinspektionen känner sill anvar för all samrådet ochsamordningen mellan yrkesinspektionen och tillsynsman fungerar på etttillfredsställande sätt. Utskottet vill härutöver framhålla att, enligt vadutskottet inhämtat, utredningen om översyn av yrkesinspektionensdislriklsindelning kommer att överväga konsekvenserna för yrkesinspektionensdistriktsindelning, resurser och organisation av ett inordnande av denkommunala tillsynen i yrkesinspektionen. Under hänvisning till del anfördaavstyrker utskottet molionsyrkandel. Utskottethar inte något alt erinra mot den föreslagna medelsanvisningen. 1. beträffande den kommunalatillsynen att avslår motionen 1978/79:514 yrkandena 2 och 3, 2. alt tillYrkesinspektionen för /80 anvisar ett förslagsanslag av ,, varav , alt avräknas mot aulomobilskattemedlen, 4, Statensarbetsklinik. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkten C 4 (s. 115-117) och hemställer att till Statens arbetsklinik /80 anvisar ett förslagsanslag av . I motionen 1978/79:1276 av m. fl. (c,m) hemställs att beslutar 1. alt lånegarantier förarbeismiljöförbällringar skall lämnas på i principsamma villkor som varit gällande , 2. att en garantiram på 150 milj.kr. ställs till förfogande till utgången av , 3. att en översyn omgåendegenomförs om lämpliga villkor för stimulans av arbelsmiljöinsalser i de mindreoch medelstora företagen. beslutade om vissastimulansåtgärder förarbetsmil-jöförbätlringar (prop. 1975:66, SoU 1975:16,rskr 1975:191). Beslutet innebar att staten fick teckna garanti för lån för attfinansiera förbättringar av arbetsmiljön, i första hand i mindre och medelstoraföretag. SoU 1978/79:24 4 Lånen skulle löpa med de två förstaåren amorleringsfria. För att stimulera förelagen lill arbeismiljöförbällringarbeslöts att också skulle vara räntefria. Del statligagaranliålagandet skulle avse totalt 200 milj. kr. den 1 september 1975-den31 . Riksdagenbeslutade vidare att stödet, inom ramen av 200 milj. kr.,skulle utgå även eftersom garantier endast tecknats för knappt 55milj. vid utgången av och betydande belopp av garantisummanannars skulle kvarstå outnyttjade vid periodens slut (prop. 1976/77:35, SoU1976/77:20, rskr 1976/77:70). 1förslag till tilläggsbudget II till statsbudgeten för /78 (prop.1977/78:101) föreslog regeringen bl. a. att stödet skulle utgå även under år1978 och att ramen skulle utvidgas med ytteriigare 100 milj. kr. samt attbeloppet per förelag skulle höjas till . godkände i mars1978 förslaget i vad avsåg garantilån för arbeismiljöförbällringar (SoU 1977/78:21, rskr 1977/78:138). Lånegarantierlecknadessedan den 1 juli 1978 för statens räkning av des. k. utvecklingsfonderna iresp. tecknades de av företagarföreningen i länet. Vidutgången av hade lånegarantier tecknats för 245 milj. kr. Iprop, 1978/79:65 om ändring i lagen om arbetarskyddsavgift m, m, diskuteradearbetsmarknadsministern frågan om del fanns anledning förorda en ytteriigareförlängning av verksamheten med arbelsmiljögarantilånen. Med hänsyn bl. a. tillalt meningarna om låneformen var delade fann han dock inte skäl förorda ensådan förtängning. i samband med riksdagsbehandlingen väckt motion riktades erinringar motarbetsmarknadsministerns ställningstagande till frågan om en föriängning avmöjligheterna till garantilån. Motionärerna menade alt del skulle varanaluriigareattman förslutredde frågan om de små och medelstora företagensmöjligheter att finansiera arbetsmiljöförbättrande åtgärder och att förstdärefter, om del visade sig befogat, la bort möjligheterna till stimulansåtgärder.Motionärerna ville att - i avvakta på resultatet av det aviseradeutredningsarbetet -de nuvarande bestämmelserna om arbelsmiljögaranlilån skulleförlängas , dvs. 1979 och 1980. De ville vidare att låneramenutvidgades med 150 milj. kr. (SoU 1978/79:20) anslöt sig vid sin behandling av frågan tillarbetsmarknadsministerns ställningstagande och avstyrkte motionen. Riksdagengodkände utskottels hemställan (rskr 1978/79:103). I sitt av godkändabetänkande anförde utskottet - efter alt ha redovisat skäl som talade mot enförlängning av verksamheten med garantilån och därvid bl. a. hänvisat lill enbegränsad utvärdering som gjorts av statens industriverk (SIND) - bl. SoU 1978/79:24 5 Utskottet vill emellertid också framhålla alt del iärendet framförts uppfaltingar som stöder förslaget i motionen om enföriängning av verksamheten med garantilån. Sådana uppfattningar har nio avtio utvecklingsfonder, som deltagit i SIND:s utvärdering, gett uttryck åt.Sveriges hantverks- och indusiriorganisalion - Familjeföretagen vill attlåneformen skall permanentas. Arbetsmarknadsministernär med hänsyn till att meningarna om låneformen är delade inte beredd allförorda en ytterligare förlängning av verksamheten. Inte heller utskottet kanförorda en sådan föriängning. Vid denna bedömning beaktar utskottet bl. a. vadSIND anfört därom att antalet garantilån varit stort som delgenomsnittliga lånebeloppet varit lågt, något som medförten betydandeadministrativ hantering. Enligt SIND:s mening kan det ifrågasättas om denadministrativa hanteringen står i rimlig proportion till effekten avinsatserna. Somarbetsmarknadsministern anför återfinns arbetsmiljöproblem på många olikaarbetsställen vare sig de är stora eller små, har privata eller offentligahuvudmän. Det finns därför principiellt ingen anledning att särskilt prioriteravissa typer av företag. Om problemen i de små och medelstora företagen är såstora eller deras ekonomiska läge så ansträngt att de anställda i dessa företaglöper risken alt 11 sämre arbetsmiljö än sina kolleger på andra typer avarbetsplatser kan dock finnas skäl lill en annan bedömning. Utskottet delardenna uppfattning och har därför inte något att erinra mot all en sådanutredning kommer till stånd som arbetsmarknadsministern förutskickat. Den åsyftade utredningen skulle få i uppgift bl. a.alt se över de små och medelstora företagens möjligheter att inom ramen förbefintliga kreditmöjligheter klara av sina arbelsmiljöinvesleringar. Enligtvad ulskollet inhämtat pågår nu inom regeringens kansli arbetet med att utformadirektiv lill en sådan utredning. Med hänsyn härtill och under hänvisning lillvad utskottet anförde i frågan avstyrker utskottet yrkanden imotionen 1978/79:1276 av samma innehåll som i den behandlademotionen, nämligen att lånegarantier skall lämnas även under åren 1979 och 1980och att en ny garantiram på 150 milj. kr. skall ställas till förfogande. Ettyrkande i motionen om alt en översyn omgående skall genomföras om lämpligavillkor för stimulans av arbelsmiljöinsalser i de mindre och medelstoraföretagen påkallar inte någon åtgärd med hänsyn lill det pågåendedirektivarbetet i regeringens kansli. beträffande frågan om garantilån förarbetsmiljöförbättringar all avslår motionen 1978/79:1276. SoU 1978/79:24 6 Närvarande:Göran ()*, (), ()*, ()*, (), (), (), BengtBengtsson (c), ()*. (), (),(), (), Per () och ()*. *Ejnärvarande vid betänkandets justering. 1.beträffande den kommunala tillsynen (mom. 1 i hemställan) av ,, , , , och (samtliga s) som anser dels att det avsnitt i utskottets betänkande sombörjar på s. 2 med "Utskottet delar" och slutar på s. 3 med"utskottet molionsyrkandel" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar motionärernas uppfattning alt det inte kan godtas all kontrollen avarbetsmiljön på de mindre arbetsplatserna eftersatts. Arbetet för en godarbetsmiljö skall omfatta alla på alla arbetsplatser. När arbelsmiljölagenantogs var det utskottets förhoppning att de då uppmärksammadebristerna i den kommunala tillsynen skulle undanröjas. Förhoppningarna har inteinfriats. Trots utskottets kraftfulla uttalanden och trots att vissutbildning av de kommunala tillsynsmännen skett kvarstår på många håll debrister vilka såväl arbetsmiljöutredningen och remissorganen som utskottetuppmärksammade vid tillkomsten av arbetsmiljölagen. Del är av flera skälviktigt all tillsynen över de små förelagen fungerar väl. Inom denna sektorfinns många utomordentligt välskötta förelag. Men del är också här somhuvudparten av de s. k. icke-seriösa företagen finns. Det kan vara arbetsgivaresom genom överiålelse av rörelse, ändring av firmanamn, förhalning m. m.undandrar sig tillsyn. Många av dessa icke-seriösa företag har oftaarbetstagare som inte är fackligt anslutna. Ovanligt är inte hellerattarbetstagarna är invandrare som inte alltid vet vilka krav som kan ställas påarbetsmiljön. Med hänsyn till dessa omständigheter ställs särskilt stora kravpå en väl fungerande tillsyn över de små förelagen. Enligt utskottets mening äryrkesinspektionen bäst lämpad för uppgiften. Kommunerna bör således befriasfrån sina tillsynsuppgifter och uppdraget överläs av yrkesinspektionen. 1enlighet med det anförda tillstyrker utskottet yrkandet 2 i motionen. Riksdagenbör enligt yrkandet 3 i motionen hos regeringen anhålla om förslag tillformerna för överförande av den kommunala tillsynen lill yrkesinspektionen. SoU 1978/79:24 7 delsatt utskottets hemställan under mom. 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande den kommunala tillsynen altriksdagen med bifall till motionen 1978/79:514 yrkandena 2 och 3 dels fattarprincipbeslut om att ansvaret för tillsyn över arbelsmiljöförhål-landena vidvissa mindre arbetsplatser skall överföras från kommunerna lillyrkesinspektionen, dels hos regeringen begär förslag om formerna föröverförande av den kommunala tillsynen lill yrkesinspektionen. 2.beträffande frågan om garanlilån för arbeismiljöförbällringar i mindre företagav (), (), (), (), () och () som anser dels att del avsnitt i utskottets belänkande på s.5 som börjar med "Den åsyftade" och slutar med "regeringenskansli" bort ha följande lydelse: Den åsyftade-- (=utskottet)- sådan utredning. meningärdet,som framhållsi motionen 1978/79:1276av m. fl. (c, m), befogat att en översynkommer lill stånd för alt finna de lämpligaste vägarna att stimulera angelägnaarbeismiljöförbällringar inom små och medelstora företag. I avvaktan på dennaöversyn bör emellertid verksamheten med garantilån behållas . Dennaturtiga ordningen är att man först utreder frågan om de mindre företagensmöjligheter att finansiera arbelsmiljöförbätlrande åtgärder och först därefter,om utredningen visar alt det är befogat, tar bort möjligheterna att fågarantilån. Pågrund härav och på de skäl som i övrigt anförts i motionen 1978/79:1276 anserutskottet all motionen bör bifallas. Verksamheten med garanlilån förarbetsmiljöförbättringar bör således få pågå på iprincip samma villkor som tidigare gällt. En garantiram på 150 milj. kr. börställas lill förfogande för liden fram till utgången av . Ienlighet med det anförda ställer sig utskottet positivt lill den aviseradeutredningen som bl. a. skall se över de små och medelstora företagensmöjligheter att inom ramen för befintliga kreditmöjligheter klara av sinaarbetsmiljöinvesteringar. Enligt utskottets mening bör man därvid även prövamöjligheterna till fortsatta garanlilånemöjligheter med om möjligt förenkladeadministralionsruliner. delsatt utskottets hemställan bort ha följande lydelse: beträffande frågan om garanlilån förarbeismiljöförbällringar att med bifall till motionen 1978/79:1276ger regeringen till känna vad utskottet anfört.