bet · G201FiU35 · 1978-12-31 00:00:00 — Har kommun jämlikt 7 § upprättat särskild plan, somgodkänts av , äger kommunen erhålla statsbidrag med 90 procenteller den större del av planläggningskostnadens belopp som regeringenmedgiver, allt i den mån kostnaden kan anses skälig. När plan första gångenupprättas, skall planläggningskostnaden beräknas efter grunder som regeringenfastställer. Kommunen äger dock erhålla statsbidrag enligt första punkten, omkommunen gör framställning därom till från dendag då kommunen fick del av förordnandet om planläggningen. Vad i första stycket sägs om kommuntillämpas pd motsvarande sätt i fråga om landstingskommun. Landstingskommunäger dock erhålla statsbidrag, även om planen ej har underställts länsstyrelsenför godkännande. Har kommun jämlikt 7 § upprättat särskild plan, somgodkänts av , har kommunen rätt till statsbidrag med 90 procenteller den större del av planläggningskostnadens belopp som regeringenmedgiver. Planläggningskostnaden skall beräknas efter grunder som regeringenfastställer. Om kommunen gör framställning därom till inom tvåmånader från den dag då kommunen fick del av förordnandet om planläggningen,skall statsbidraget dock beräknas efter de redovisade planläggningskostnaderna,i den mån dessa kan anses skäliga. Kommun har ej rätt till statsbidrag förrevision av beredskapsplan. Vad i första stycket sägs om kommun tillämpas också ifråga om landstingskommun. Landstingskommun har dock rätt till statsbidrag,även om planen ej har underställts för godkännande. Denna lag träder i kraft den 1januari 1980. I fall där före nämnda dag har förordnat omrevision av eller landstingskommunal beredskapsplan tillämpas äldrebestämmelser. tillstyrker i enlighet med civilutskottetsyttrande regeringens förslag och hemställer att 1. antar vidpropositionen som bilaga 7,1 fogat förslag till lag om ändring i brandlagen(1974: 80), 2. antar vidpropositionen som bilaga 7.2 fogat förslag till lag om ändring i lagen (1964:63) om beredskap. » Lagen omtryckt 1977: 417. FiU 1978/79: 35 69 Åtgärderför att förebygga jordskred, m. m. Regeringen har under' punkten 2 (s. 45) förordat att de kostnader för åtgärder som kan bli nödvändiga för att förebygga jordskred t. v. får belasta anslaget för ofömtsedda utgifter. Finansutskottetföreslår, i enlighet med civilutskottets yttrande, att vad kommunministernanfört till regeringsprotokollet får grunda ett motsvarande medgivande frånriksdagens sida. att godkänner vad som i propositionenanförts om finan sieringen av kostnader för åtgärder som kan bli nödvändiga föratt förebygga jordskred. Ersättningför verksamhet vid räddningstjänst m. ni. Regeringen har under punkten 3 (D 3 s. 6) föreslagit att till Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst m. m. för /80 under femtonde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av . tillstyrker i enlighet medcivilutskottets yttrande regeringens förslag och hemställer att till Ersättning för verksamhet vidräddningstjänst m. m. för /80 under femtonde huvudtiteln anvisarett förslagsanslag av . Bidragtill kostnader för beredskap. Regeringen har under punkten 3 (D 4 s. 67) föreslagit att till Bidrag till kostnader för beredskap för /80 under femtonde hu vudtiteln anvisa ett reservationsanslag av . tillstyrker i enlighet medcivilutskottets yttrande regeringens förslag och hemställer att till Bidrag till kostnader förkommunal beredskap för /80 under femtonde huvudtiteln anvisarett reservationsanslag av . Stockholmden På finansutskottets vägnar Närvarande:Björn (), (), (), (), (), (), (), (),(), (), (c), (), i (fp), () och Axel (), dockatt () ersatt () vid BH. FiU1978/79: 35 70 vid A DEN KOMMUNALA EKONOMIN Reservation 1 beträffande redogörelse förkommunalekonomiska konsekvenser av framlagda propositioner tn. m. i vad avser utskottets motivering av , , , , , Per-Äxel ochAnita (alla s) som anser att den del av utskottets yttrande som på s. 8börjar med "Vad gäller" och på s. 9 slutar med "yrkandet 5"bort ha följande lydelse: Vad gäller kravet i motionen 2306att också finansieringsvägar skall anvisas har utskottet svårt att förståförslagets innebörd. Om motionärerna enbart avser att bör taställning till huruvida statsbidrag skall utgå för verksamheten sker dettauppenbarligen . Antingen fattar beslut om att statsbidragskall utgå eller också får kommunerna själva svara för finansieringen. Ommotionärernas syften inte sträcker sig längre än så har yrkandet uppenbarligeninget reellt innehåll. Om motionärerna däremot menar att skall angehur kommunerna bör välja mellan olika finansieringsalternativ innebär yrkandetett kraftigt ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Med det anförda avstyrkerutskottet motionen 1706 och motionen 2306 yrkandet 5. Reservation 2 beträffande riktlinjer för en reformering avstatsbidragsgivningen till kommuner och landstingskotnmuner av () och () som anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 10 som börjar med "Utskottet delar" och slutar med "skallutgå" bort utgå, dels den del av utskottets yttrandesom på s. 11 börjar med "Utskottet tillstyrker" och på s. 12 slutarmed "en fyraårsperiod" bort ha följande lydelse: Utskottet tillstyrker en utbyggnadav skatteutjämningssystemet som vid full utbyggnad innebär ökade bidrag med ca2,. jämfört med vad som betalas ut innevarande år. Utskottetavstyrker därmed motionen 2307 yrkandet I med förslag om en utbyggnad avskatteutjämningssystemet med 2 874 milj. kr. för vartdera av åren 1980 och1981. Utskottet anser emellertid i likhet med vad som anförs imotionen 2306 att genomförandet av det reformerade systemet för kommunalskatteutjämning bör ske etappvis i stället för under entvå-årsperiod som regeringen föreslagit. För det första sprider man därvidkommunalskattesänkningen och undviker därigenom denavsevärda stimulans av den privata konsumtionen som ett snabbare genomförandemed ty följande krav på större årliga kommunalskattesänkningar skulleinnebära. Detta framstår enligt vår mening som nödvändigt med tanke på detbegränsade utrymmet för privat konsumtionsökning . En sådanförlängning av genomförandetiden FiU1978/79: 35 71 fordrar utarbetandet av andra övergångsbestämmelser än deav regeringen förordade. Det bör enligt utskottet uppdragas åt regeringen attförelägga höstriksdagen ett reviderat förslag i detta hänseende. dels den del av utskottets yttrandesom på s. 12 börjar med "I motionen 2306" och på s. 13 slutar med"andra utskott" bort ha följande lydelse: I motionen 2306 yrkandet besluta att den kommunala utdebiteringen skall sänkas i motsvarandemån som de kommunala skatteutjämningsbidragen ökar i enlighet med vad som imotionerr anförts. Förslaget till nytt skatteutjämningssystem innebärsammantaget ett minskat utdebiteringsbehov motsvarande perskattekrona. Det motsvarar av de totala kommunalskatterna. För etttjugotal kommuner i södra och innebär förslaget ett minskatutdebiteringsbehov på per skattekrona. ochKronobergs län får bidragsökningar motsvarande resp. 2,75. 2,57 och 2,55 kronorper skattekrona. För kommunal- och landstings skatten sammantagna innebärförslaget i mer än 100 av landets kommuner ett minskat utdebiteringsbehov påmer än per skattekrona och för 16 kommuner överstiger effekten 3kronor per skattekrona. Det framhålls i propositionen att "de ökade bidragsom genom den nu föreslagna reformen kommer kommuner och landstingskommunertill del inte får användas till att driva upp den kommunala verksamhetensvolymexpansion utöver den riktpunkt som angavs i överenskommelsen. Som jag harframhållit i det föregående utgår jag ifrån att man i de kommuner ochlandstingskommuner som genom reformen får ett avsevärt inkomsttillskottkraftfullt utnyttjar möjligheterna att sänka skattesatserna." Föredragandensäger sig ha övervägt att som bidragsvillkor kräva att en viss del av de ökadebidragen används till skattesänkning men har' avstått från detta eftersomgenomförandet fördelas . Enligt utskottets bedömning framstår det somutomordentiigt anmärkningsvärt att regeringen återigen nöjer sig med attuttala allmänna förhoppningar. Det är en dålig metod för att begränsa någonsutgifter att tillföra denne mer pengar. Regeringens passivitet är desto meranmärkningsvärd med hänsyn till beräkningarna långtidsutredning ombehovet av ökade kommunala utdebiteringar inom ramen för den antagna kommunalakonsumtionsökningen på . Enligt utredningen skulle behovet avökad utdebitering 19781983 uppgå till per skattekrona årsnivå. Det har därvid antagits, att statsbidragens andel av de kommunalakonsumtionsutgifterna skulle sjunka från till . 1979 höjdes den kommunala utdebiteringen med i genomsnitt0,per skattekrona. Det kvarstående utdebiteringsbehovet skulle dåuppgå till per skattekrona. Att i det läget, utan tvingandekrav på motsvarande kommunala skattesänkningar, genom skatteutjämningssystemetöka kommunernas inkomster med vad som motsvarar per skattekronaunder loppet av förefaller milt sagt vådligt. Risken måste bedömas somavsevärd för att man stimulerar fram en snabbare snarare än en långsammarekommunal konsumtionsökning. Särskilt stor är givetvis risken härför i dekommuner, där FiU 1978/79: 35 72 förslagetmotsvarar bidragsökningar överstigande på primär-ochsekundärkommunerna sammantagna. Detär enligt utskottets bedömning, mot bakgrund av det ekonomiskaframtidsperspektiv som långtidsutredning representerar, statsmakternasskyldighet att medverka till att den kommunala konsumtionsökningen håller siginnanför resursutrymmets gränser. Risken för nya och allvarligabalansrubbningar i samhällsekonomin måste i annat fall betraktas somöverhängande. Utskottet anser att detta förutsätter att bidragsvillkoren ges ensådan utformning, att de ökade bidragen används till skattesänkningar. Kravetpå skattesänkningar bör i princip få en sådan utformning, att den genomsnitthgakommunala skattesänkningen bör uppgå till perskattekrona enligt följande: Utrymme för sänkt utdebitering genom ökad skatte utjämning /skr Utdebiteringsmarginal för konsumtions ökning ./. Vad som här benämnts utdebiteringsmarginal förkommunal konsumtionsökning har satts lägre än till de perskattekrona, som motsvarar behovet av utdebiteringshöjning enligtlångtidsutredningen. Motiven härför är två: Dels anser utskottet att en årligkommunal konsumtionsökning på måste ses snarare som en övre gränsän som ett mål, dels måste det matematiskt framräknade kravet påskattesänkningar vara förenat med dispensmöjligheter för t. ex. kommuner som underlång tid avstått från utdebiteringshöjningar. Kravetpå utdebiteringssänkningar måste givetvis beräknas separat för varje kommun ochlandstingskommun för sig så att kravet på sänkt utdebitering ökar imotsvarande mån som utrymmet för en utdebiteringssänkning ökar genom ökadeskatteutjämningsbidrag. Det torde vidare vara nödvändigt att sätta vad som härkallats utdebiteringsmarginalen något högre för landstingskommunerna än förprimärkommunerna med tanke på bl. a. sjukvårdens behov. Det bör uppdragas åtregeringen att i samråd med och utarbetapreciserade regler i ifrågavarande hänseende för slutligt godkännande avhöstriksdagen. Utskottet bifaller motionen 2306 yrkandet 2. delsutskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse: 5. beträffande riktlinjer för en reformering avstatsbidragsgivningen till kommuner och landstingskommuner att medanledning av propositionen 1978/79: 95 såvitt nu är i fråga och motionen1978/79: 2371 yrkandet 1, med avslag på motionerna 1978/79:338, 1978/79:2307yrkandena I och 2 och 1978/79:2373 yrkandet 1 samt med bifall till motionen1978/79: 2306 yrkandena 1 och 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. FiU1978/79: 35 73 Reservation 3 beträffande riktlinjer för en reformering avstatsbidragsgivningen till kommuner och landstingskommuner i vad avserutskottets motivering av , , ,, , Per-Äxel och (alla s) somanser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 7 börjar med "Utrymme för" och på s. 8 slutar med"kommunala utgifter" bort ha följande lydel- Utrymme för utbyggnad av den kommunala verksamheten m. m. Den kommunala verksamheten är avgrundläggande betydelse för medborgarnas sociala välfärd. På kommuner ochlandstingskommuner har successivt lagts ett allt större ansvar för t. ex.utbildning, omvårdnaden om de svaga grupperna i samhället, åtgärder för socialutjämning etc. Detta har lett till en snabb tillväxt av den kommunala verksamhetenoch av de kommunala utgifterna. De uttalanden om den kommunala utgiftsexpansionen som görsi propositionen präglas enligt utskottets uppfattning alltför mycket avinställningen att en begränsning av de kommunala anspråken är särskilt lämpligav tillgängliga alternativ för beskärning av de samlade resursanspråken isamhället. De ekonomiska resurserna i vårt land är förvissoansträngda. måste stora investeringsbehov på skildasamhällssektorer tillgodoses, ett stadigt budgetunderskott av närmast enormamått måste successivt nedbringas, etc. Utskottet finner det dock felaktigt atti sammanhanget behandla den kommunala sektorn som en restpost där beskärningentill slut måste göras. Det kan enligt utskottets mening inte accepteras att desvagaste och mest utsatta i samhället får betala priset misslyckadekonomisk politik. Detta skulle bli följden om kraven på återhållsamhetensidigt riktas mot den kommunala sektorn. Det ter sig i och för sig ofrånkomligt att den kommunalaverksamheten expanderar i långsammare takt än vad som varit fallet under desenaste åren. I sammanhanget vill utskottet erinra om att i den överenskommelsesom träffades mellan regeringen och de båda kommunförbunden angavs attriktpunkten för den kommunala konsumtionens volymökning borde vara per årunder 1979 och 1980. Det måste dock klargöras att när utrymmet för kommunalexpansion diskuteras måste detta ske utifrån en avvägning mellan de angelägnabehov som i princip bara kan tillgodoses genom verksamhet och andraresursanspråk. Det finns anledning påpeka att långtidsutredningens baskalkylvisar att den kommunala konsumtionen behöver öka enbart föratt bibehålla nu gällande standardnivå och fullgöra beslutade åtaganden.Utskottet vill vidare erinra om att i den nämnda överenskommelsen enighet nåttsom att en utbyggnad av barnomsorg, äldrevård och långtidssjukvård skallprioriteras. I propositionen diskuteras medel för att begränsa denkommunala utgiftsexpansionen. Problemet är att finna instrument för den nödvändigaavvägningen mellan olika behov som medborgarna vill ha tillgodosedda och detsamhällsekonomiska utrymme som finns tillgängligt för att FiU 1978/79: 35 74 Därvid har enligt utskottets mening kommuner och landstingskommuner debästa förutsättningarna att själva avgöra vilka behov som i första hand börtillgodoses och de bör också i stor utsträckning ha det direkta ansvaret förde prioriteringar som görs. Ansvaret för att olika sektorers (inkl. denkommunala sektorns) resursanspråk ryms inom det totalt tillgängliga utrymmetmåste ytterst falla på statsmaktema. Statsmakternahar genom sina beslut bidragit till den kommunala utgiftsexpansionen och kommeratt göra så också . dels den del av utskottets yttrande på s. 10 sombörjar med "Föredraganden framhåller" och slutar med "inriktadetjänsterna" bort ha följande lydelse: Föredraganden framhåller att även om ökade avgifterinte tillför kommunerna och landstingskommunerna kraftigt ökade inkomster, ärdet viktigt att se till att avgiftsinkomsterna inte holkas ur utan att deföljer kostnadsutvecklingen. Utskottet kan instämma i detta uttalande. Däremotanser utskottet föredragandens uttalanden beträffande användningen av avgiftersom styrmedel för inriktningen och omfattningen av den kommunala verksamhetenalltför allmänt hållna för att det skall vara möjligt att ta ställning tilldem. Utskottet vill i sammanhanget endast framhålla att utskottet finner detprincipiellt felaktigt att använda avgifter för att minska efterfrågan påkommunala tjänster som tillgodoser väsentiiga sociala behov. Reservation4 beträffande punkten 7. Bidrag till kommunala nykterhetsnämnder m. m. avKjell-Olof , , , , ,och (alla s) som anser att utskottets yttrande ochhemställan bort ha följande lydelse: instämmer i socialutskottetsställningstagande. Utskottet tillstyrker följaktligen att, som föreslås imotionen 2369 yrkandet I och motionen 2371 yrkandet 5, bidragen tillalkoholpolikliniker och vårdcentraler för narkotikamissbrukare samt tillförsöksverksamhet med nytillkommande alkoholpolikliniker bibehålls.Propositionen avstyrks i motsvarande del. Regeringens övriga förslag underdenna punkt tillstyrker utskottet. Eftersomriksdagen nu har att göra en samlad bedömning av statsbidragsgivningen tillkommuner och landstingskommuner finner utskottet det inte rimligt att begäraförslag från regeringen som skulle innebära att de beslut som fattas pånågon eller några punkter skulle behöva ändras . Utskottet avstyrkerdärför yrkandet 2 i motionen 2369. 1. med anledning av propositionen och med bifalltill motionerna 1978/79: 2369 yrkandet 1 och 1978/79: 2371 yrkandet 5 god- FiU1978/79: 35 75 känner vad utskottet anfört om slopande av vissastatsbidrag till kommunernas nykterhetsvård, 2. avslår motionen 1978/79: 2369yrkandet 2. Reservation 5 beträffande punkten 9. Motion om statsbidragtill den kommunala barnomsorgen av , , , , Per-Äxel , och (alla s) som anser att utskottets yttrande och hemställan bort ha följandelydelse: Med hänvisning till vad som anförtsi avvikande mening till socialutskottets yttrande SoU 1978/79: 5 y villfinansutskottet för sin del anföra följande. Utskottet tillstyrker under en senare punkt i betänkandetförslaget i motionen 1978/79: 2371 att endast den faktiska utbyggnaden av barnomsorgenoch inte jämväl antalet barn skall beaktas i skatteutjämningssystemet. Dettainnebär ett verksamt stöd till kommunerna i deras strävanden att fullfölja denöverenskomna utbyggnaden av barnomsorgen. Enligt utskottets mening behövsdärutöver ytterligare insatser om man skall kunna genomföra den ambitiösautbyggnadsplan som beslöts /. Kommunernas kostnaderför den planerade utbyggnaden utgör en betydande belastning på den kommunalaekonomin. Utskottet anser därför att en höjning av statsbidragen är befogad.Ett beslut härom med den innebörd som föreslås i motionen 1978/79: 2371 skulleockså redan nu kunna påverka kommunerna att skynda på utbyggnaden av barnomsorgensolika former. Utskottet tillstyrker därför yrkandet 3 i motionen 1978/79: 2371. att med bifall tillmotionen 1978/79: 2371 yrkandet 3 uttalar att statsbidragen för daghem,fritidshem och familjedaghem skall höjas fr. o. m. den . Reservation 6 beträffande punkten /. Lag omskatteutjämningsbidrag i vad avser behandlingen av kostnaderna för barnomsorgeninom skatteutjämningssystemet av , , , , , och (alla s) som anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 41 börjar med "I propositionen" och på s. 42 slutar med"yrkandet 2" bort ha följande lydelse: Med hänvisning till vad som anförsi en avvikande mening till socialutskottets yttrande SoU 1978/79: 5 y villfinansutskottet framhålla att skatteutjämningssystemet bör utformas så att detbidrar till en utjämning av kostnaderna för barnomsorgen och också så långtmöjligt stimu- FiU 1978/79: 35 76 lerarkommunerna till en fortsatt utbyggnad av denna verksamhet. Endast delvistillgodoses dessa önskemål i propositionen. Genom att också ta hänsyn till detfaktiska antalet barn i de ifrågavarande åldersgrupperna kan kommuner viaskatteutjämningssystemet erhålla tillskott av skatteunderlag oavsett i vilkenutsträckning man faktiskt byggt ut barnomsorgen. Enligt utskottets mening börman i stället välja en metod för utjämning av kommunernas nettokostnader fördaghem, fritidshem och familjedaghem som direkt anknyter till det faktisktutnyttjade antalet platser i barnomsorgen. Utskottet ansluter sig därför tillmotionsyrkandet (yrkandet 2 i motionen 1978/79: 2371) och avstyrker såledesregeringsförslaget i motsvarande del. delsutskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande behandlingen av kostnaderna förbarnomsorgen inom skatteutjämningssystemet att med bifall till motionen1978/79: 2371 yrkandet 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Reservation7 beträffande punkten 1. Lag om skatteutjämningsbidrag i vad avser lag omskatteutjämningsbidrag av () och () som underförutsättning av bifall till reservationen 2 anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 43börjar med "Beträffande genomförandet" och på s. 44 slutar med"kommuns delning" bort ha följande lydelse: Beträffande genomförandet av skatteutjämningsreformenhar utskottet redan under punkten A i detta betänkande tillstyrkt den imotionen 2306 föreslagna fyraåriga införandeperioden. Reglernaför hur bidrag skall beräknas under den i propositionen föreslagna tvåårigainförandeperioden finns angivna i lagförslagets övergångsbestämmelser. Ienlighet med motionen 2306 yrkandet 3 bör nu avslå regeringenslagförslag och hos regeringen hemställa om nytt förslag till höstriksdagengrundat på att reformen skall genomföras etappvis . delsutskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse: 5. beträffande lag om skatteutjämningsbidrag attriksdagen avslår vid propositionen som bilaga 3.1 fogat lagförslag och motionen1978/79: 2370 och med bifall till motionen 1978/79: 2306 yrkandet 3 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Reservation8 beträffande punkten 3. Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m. m. av KnutWachtmeister (m) och () som under förutsättning av bifall tillreservationen 2 anser att FiU 1978/79: 35 77 dels den del av utskottets yttrande som på s. 47börjar med "Utskottet har" och på s. 48 slutar med "yrkandet4" bort ha följande lydelse: Utskottet har under punkten A i detta betänkandetillstyrkt förslaget i motionen 2306 att reformen skall införas etappvis . Utskottet tillstyrker följaktligen att det i motionen 2306 yrkandet 4föreslagna anslaget anvisas och avstyrker regeringens förslag. delsutskottets hemställan bort ha följande lydelse: att rik.sdagen med bifall till motionen 1978/79;2306 yrkandet 4 och med avslag på propositionen till Skatteutjämningsbidragtill kommunerna m. m. för /80 anvisar ett förslagsanslag av . Reservation9 beträffande punkten 5. Kompensation till kommuner m. fl. i anledning av 1974års skattereform av () och () som anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 49 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "yrkandet 3" bortha följande lydelse: Är 1977 träffades en överenskommelse mellanregeringen och om att så långt som möjligtbegränsa de kommunala utdebiteringshöjningarna . Inte desto mindre komkommunalskattehöjningen i genomsnitt att uppgå till /skr., vilket ärden största höjningen . träffades en ny överenskommelse.För första gången enades parterna härvid om en specificerad riktpunkt för denkommunala konsumtionens volymökning. Denna borde vara 1979 och 1980.Den prognos som redovisades i finansplanen avseende den kommunalakonsumtionsökningen innebar att denna skulle komma att uppgå till för1979. Mot den bakgrunden uttalade budgetministern förhoppningen "attkommuner och landsting kommer att vara ytterligt återhållsamma med nyautgiftsåtaganden för att inte avvika från de överenskomnariktiinjerna för volymutvecklingen". "Det kommunala budgetarbetetinför 1980 bör givetvis också ges en sådan inriktning att överenskommelsenföljs", hette det vidare. reviderade nationalbudgeten (prop. 1978/79: 150) beräknas nu den kommunalakonsumtionsökningen för bli . Någon anpassning till kravet på endämpad volymexpansion tycks över huvud taget inte ha skett 1978 och 1979. bedömning är därför en kraftigare reaktion från statsmakternas sidamotiverad. En omprövning av gjorda transfereringsåtaganden gentemot kommunernabör komma till stånd. Förraårets överenskommelse med kommunerna avsåg transfereringar under 1979.Kommunerna har kalkylerat in dessa i sina budgetar. Däremot bör enligtutskottets uppfattning på det sätt som föreslås i motionen 1108 den kommunalakonsumtionens utveckling för påverkas genom att de statliga transfereringarnaskärs ned med ett belopp motsvarande av den kommunala konsumtioneneller 450 milj. kr. FiU1978/79: 35 78