bet · G201UbU1 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av motioner om bättre skolmiljö för barn med allergiska besvär 1977/78: 263 av () vari yrkasatt begär att regeringen utarbetar ett tillägg till § 25 a, andrastycket, skol-. lagen, i syfte att framhålla att skolhälsovården åläggsskyldighet att verka för lämpliga skolmiljöer för barn med allergiska anlag ochbesvär, 1977/78: 354 av m. fl. (s) vari medhänvisning till vad som anförts i den till socialutskottet remitterade motionen1977/78: 292 yrkas att hos regeringen hemställer att skolöverstyrelsenges i uppdrag att utfärda anvisningar i enlighet med vad som anförts imotionen 1977/78: 292. Enligtvad som anförs i den sistnämnda motionen bör ,och arbetarskyddsverket "ges i uppdrag att utfärdaanvisningar om att heltäckningsmattor inte får inläggas eller användas ilokaler, där verksamhet bedrivs som står under nämnda myndigheters och verkstillsyn och där sådana mattor kan vålla besvär för känsliga personer som genomförfattning, arbete eller eljest är tvingade att vistas i nämnda lokaler". Enligt beslut (prop. 1977/78: 85, UbU1977/78: 21, rskr 1977/78: 260) har 25 a § skollagen (1962: 319) fr. o. m. den1 följande lydelse: Skolhälsovårdenhar till ändamål att följa elevernas utveckling, bevara och förbättra derassjälsliga och kroppsliga hälsa och verka för sunda levnadsvanor hos dem. Denskall främst vara av förebyggande natur. Nyinskriven elev i skallläkarundersökas i början av läsåret och därefter fram till och med årskurs 8minst två gånger. Utövervad som följer av tredje stycket skall sådan elev i som företerbrister i hälsotillståndet läkarundersökas så ofta skolläkaren finner detbehövligt. Undersökning skall även ske av elev som personal vid grundskolaneller föräldrarna särskilt hänvisat till skolläkaren. Detåligger elev i att låta sig undersökas i fall som avses i tredjeoch fjärde styckena. 1 1978179.14 saml. UbU 1978/79:1 2 Elev i har rätt att bli läkarundersökt,om han begär det hos skolläkare eller skolsköterska. lilev har även i övrigträtt att anlita skolhälsovården. All skolhälsovård skall vara kostnadsfri föreleven. Kommunfår besluta att uppgifter som enligt denna paragraf ankomma på kommunen istället skola fullgöras av landstingskommun. Detta får dock ske, endast omlandstingskommunen har åtagit sig att fullgöra uppgifterna. Skolöverstyrelsensanvisningar (SÖ ) angående elever som lider av allergi Allergisk sjukdom förekommer hos några elever ivarje klass. Åkom man yttrar sig i form av bl. a. astma, allergisk snuva, allergisk ögon- inflammation, eksem och nässelutslag. . ,. Sjukdomsyttringarnaförvärras hos eleven när denne utsätts för de ämnen som framkallar allergin. De vanligaste allergiframkallande äm nena kan indelas i tre grupper: . O Inandningsallerginorsakad av stoff från pälsdjur, damm, mögel, frömjöl (bl. a. björk, gräs),starkt doftande ämnen. O Födoämnesallergin orsakad av fislc; ärtor, nötter. OKontaktallergin orsakad av kosmetika, tvättmedel, färgämnen, metaller. Följande bör beaktas avalla befattningshavare inom skolväsendet. Klassföreståndarenbör vid läsårets början ta reda på vilka barn i klassen som har eller haftallergiska symtom och hur de yttrar sig. Pälsdjursöverkänsligaelever bör vid behov placeras så långt bort som möjligt från elever som sysslarmed sådana djur på fritid. Dessa elever bör ej heller i undervisningssyftekonfronteras med pälsdjur. Damm-och mögelöverkänsliga elever kan få symtom i otillräckligt städade skollokaler. Frömjölsöverkänsligaelever har ofta årstidsbundna symtom. Frömjölbärande växter bör undvikas iskollokaler som besöks äv många elever. Finns en frömjölsöverkänslig elev iklassen bör allergiframkallande växter ej tas med till klassrummet iundervisningssyfte. Utomhus-vistelse kan vara olämplig fördessa elever vilka i sådan undervisningssituation bör få ersättande verksamhetinomhus. Manbör också komrha ihåg ätt det finns elever som besväras av doft från parfymer,blommor, granris och lösningsmedel. Teiiiperatur- och luftfuktighetsvariationersamt igångsättning av fysisk aktivitet kan också framkalla allergiskasjukdomsyttringar, främst astma.. Födoämnesöverkänsligaelever bör uppmanas att till skolhälsovården lämna av förälder utfärdad skriftlig uppgift på vilka födoämnen de ej tål. En del elever får allergiska symtom, enbart av .t. ex. fisklukt och skall därför ej vistas i skollokal där man tillagar eller på annat sätt hanterar fisk. . - UbU1978/79:1 3 Kontaktallergierna har mindre betydelse från miljösynpunktinom skolan men innebär en viss inskränkning för elever vid t. ex. yrkesval. Allergiskabarn är oftare sjuka än icke.allergiska barn. Deras besvär är energikrävandeoch förorsakar trötthet. Av erfarenhet vet man också att dessa barn ofta låtsasvara friskare än de är. Allai skolan uppmanas att beakta dessa barns problem och medverka till en för demgynnsam miljö. Yttranden över motionsyrkandena har inhämtats frånsocialstyrelsen, , , arbetarskyddsstyrelsen,. och , arbetarskyddsstyrelsen och har begränsatsina yttranden till frågan om användningen av heltäckningsmattor. anser att det redan genom skollagenoch anvisningar i ämnet är sörjt för att barn med allergiskall få sina särskilda behov beaktade. Att härutöver framhålla just deallergiska barnens problem framför barn med andra problem kan, framhåller styrelsen,från allmän synpunkt anses vara tveksamt eftersom det även finns en rad andrasjukdomstillstånd som måste ägnas lika stor uppmärksamhet. () erinrar om den vid riksmötet1977/78 beslutade ändringen av 25 a § i skollagen och påpekar attskolhälsovården också har ett ansvar för miljöfrågor. SÖ anför vidare följande. SÖ kommer att påbörja arbetet medanvisningar till ny lagtext och skolförordningstext. Därvid kommer SÖ att utgåifrån skolhälso-vårdsutredningens förslag. Det kan nämnas att anvisningarnakommer att ta upp och understryka behovet av information till skolledning ochlärare om handikappfrågor, däri inbegripet allergi, liksom samarbetet föromsorg om eleverna. Det ökade behovet av medverkan i hälsoupplysning/undervisningkommer att framhållas. Hygienfrågorna intar därvid en stor plats. Elevernasskolmiljö, den lokalhygieniska liksom också den psykiska, är en kompliceradfråga med många inblandade ansvariga parter inom kommunens olika sektorer ochäven nivåer. SÖär sålunda av den meningen att det tillägg till lagtexten som föreslås imotionen ej kan ha åsyftad verkan. Däremot bör samverkansfrågorna aktualiserasoch effektiviseras. SÖ förutsätter att samverkansfrågorna kommer att behandlasi den utredning som statsrådet beslutat att genomföra, nämligen"Kartläggning av samhällets insatser för barn med allergiska anlag ochbesvär". Svenska kommunförbundets styrelse redovisar att ettnytt städsystem håller på att införas i landets kommuner, vilket innebär bl. UbU1978/79:1 4 metoder och nya redskap. En städstandard som svarar mothögt ställda krav kan erhållas utan den i motionen föreslagna lagändringen. (RmA)tillstyrker bifall till motionen 1977/ 78: 263. RmA framhåller att det bör varaen självklarhet att barn med olika handikapp skall beredas tillfälle tillintegrerad undervisning. Det är därför ett absolut krav att skolmiljön ärutformad så att inga barn på grund av miljön hindras att delta iundervisningen. RmA anför vidare följande. Skolmiljön är långt ifråntillfredsställande ur allergibarnens synpunkt. Detta har till följd att detvingas till upprepad frånvaro från undervisningen på grund av akutaallergibesvär. Detta medför mycket lidande för dem. Försämrade betyg jjå grundav stor frånvaro ger dem också en sämre start i livet än som motsvarar derasbegåvningsförutsättningar. Deras sjukfrånvaro medför givetvis också ökadeutgifter för samhället på grund av deras vårdbehov såväl av den allmänna sjukvårdensom i hemmet. Eftersom de allergiska reaktionerna i så stor utsträckningär miljö-betingade kan en rationell anpassning av miljön efter allergibarnensbehov, dvs. en sanerad miljö, medföra en väsentlig reduktion av derasfrånvaro. Även om uppgiften ur principiell synpunkt är ointressantvill vi dock framhålla att det här gäller en mycket stor grupp blandskolbarnen, då av barnen är allergibarn. Vi vill härvid hänvisa tilldocent undersökning bland samtliga 7-åringar i (Ak.avh. 1976), av vilken framgår att är drabbade av en ellerflera allergisjukdomar. Avgörande för utformningen av en sanerad skolmiljö ärframför allt valet av material i samtliga skollokaler samt val av städmetoder. RmA vill också hänvisa till arbetsmiljölagen, som träder ikraft , vilken även omfattar elever från 7:e årskurs. Beträffandeelever i årskurserna 1 t. o. m. 6 fordras en komplettering av 25 a § skollagenmed bestämmelser överensstämmande med arbetsmiljölagstiftningens. har sedan en tidhaft uppmärksamheten riktad på de medicinsk-hygieniska riskerna med heltäckandemattor bl. a. ur allergo-logisk synvinkel. Styrelsen har utarbetat förslag tillrekommendationer som avses bli publicerade i skriftserien Socialstyrelsenanser. Styrelsen räknar med att avsluta arbetet med rekommendationerna så attdessa kan publiceras . föreliggande förslag innefattar enrekommendation att inte använda heltäckande mattor i vissaoffentliga lokaler bl. a. förskolor, skolor etc. har enintern föreskrift som reglerar förekomst av heltäckande textilmattor ibyggnader som förvaltas av verket. Sådan golvbeläggning får endast förekommasom hjälpmedel vid UbU 1978/79:1 5 akustiskbehandling t. ex. i sammanträdesrum, bibliotek, telefonväxelrum och liknandelokaler. Skälen för denna restriktion är höga städ-och underhållskostnader,eventuell risk för allergibesvär samt försämrad framkomlighet förrullstolsbundna. Ett förbud mot användande av heltäckningsmattor voreolämpligt med tanke på materialets användbarhet bl. a. vid akustisk behandlingav vissa utrymmen i offentliga lokaler, framhåller . framhåller att de erfarenheter avheltäckningsmattor som kommit till SÖ:s kännedom från pedagogisk synpunktvarit positiva. SÖ anför vidare följande. I motionen anges att av skolbarnen lider avallergi i olika former. Den angivna frekvensen finns, så långt SÖ känner till,inte belagd i någon utredning. Än mindre har någon utredning visat hur stordel som lider av allergier orsakade av heltäckningsmattor. Omgivningshygieniskaavdelningens vid utredning visarinte sådana i detta sammanhang negativa egenskaper hos syntetiskaheltäckningsmattor att de enligt Sö:s mening kan förbjudas i skollokaler. Förlärare och elever med andra handikapp, t. ex. hörselskador, underlättarheltäckningsmattan i hög grad verksamheten. Medovanstående skäl och tills andra utredningar ger underbyggda och vägande motivför annat kan SÖ ej tillstyrka förslaget om att förbjuda heltäckandesyntetiska textilmattor i skolan. finns det enligt arbetarsliyddsstyrelsensbedömning inte tillräckligt underlag för ett generellt förbud motheltäckningsmattor. Användningen av sådana i arbetslokaler har emellertidförorsakat klagomål till arbetarskyddsverket bl. a. fråii skyddskommittéer.Problem med allergier, statisk elektricitet och städning har påtalats.Styrelsen anser att heltäckningsmattor bör undvikas i lokaler där de intemedför påtagliga fördelar genom att de är bullerdämpande, halkfria och värme-isolerande. I synnerhet bör de undvikas i lokaler där nedsmutsningsrisken ärbetydande och som är svårstädade. Svenska kommunförbundets styrelse framhåller attsambandet mellan användning av textila heltäckningsmattor och allergier intesynes vara tillfredsställande klarlagt. En forskningsinsats bör göras för attslutligt fastställa om sådant samband föreligger. Styrelsenpåpekar att hänsyn också bör tas till exempelvis de hörselskadades situationsamt de arbetsmiljömässiga effekter den textila heltäckningsmattan har. Enlösning bör kunna åstadkommas utan ett direkt förbud, bl. a. genom en noggrannplanering av det enskilda objektet och riktigt avvägda rengöringsinsatser. yttrande är begränsat tillfrågan om textila heltäckningsmattor i vårdinstitutioner. UbU 1978/79:1 6 Riksförbimdet mot allergi (RmA) anser attanvändningen av heltäckningsmattor i skollokaler bör förbjudas då de är en avde bidragande orsakerna till allergisjukas ofta återkommande sjukdomsperioder.Förbundet framhåller att det enligt akustisk expertis framför allt är tak-ochväggbeklädnadsmaterial som är avgörande för lokalers akustiska förhållanden. Under allmänna motionstiden vid /78har väckts ett antal motioner i frågan om allergisjukdomarna och med demförknippade problem. Två av motionerna har remitterats till utbildningsutskottet,nämligen motionen 1977/78: 263 som gäller ändring av skollagen och motionen1977/78: 354 som gäller användningen av heltäckningsmattor i skollokaler. Deövriga motionerna har remitterats till socialutskottet, som senare underinnevarande kommer att framföra sina förslag till riksdagensställningstagande med anledning av yrkandena i motionerna 1977/78: 292,1977/78: 441, 1977/78: 626 och 1977/ 78: 1112. Somframgår av den tidigare redovisningen har utbildningsutskottet inhämtatyttranden över motionerna 1977/78: 263 och 1977/78: 354 från ,, , arbetarskyddsstyrelsen. Vadförst beträffar motionen 1977/78: 263 yrkas i denna sådant till-lägg till 25 a§ i skollagen (1962: 319, ändrad : 294) att i lagen direkt utsägsatt skolhälsovården har skyldighet att verka för lämpliga skolmiljöer för barnmed allergiska anlag och besvär. anser det från allmänsynpunkt tveksamt att i skollagen framhålla just de allergiska barnen framförbarn med andra problem och sjukdomstillstånd och som måst«; ägnas lika storuppmärksamhet. Inte heller anser att tillägget bör göras.Överstyrelsen kommer att utfärda anvisningar till lagtexten i dess lydelse fr.o. m. enligt fattade beslut om skolhälsovården(prop. 1977/78: 85, UbU 1977/78: 21, rskr 1977/78: 260). Imotionen 1977/78: 292, till vilken motionen 1977/78: 354 hänvisar, anförs attdet är en brist i gällande bestämmelser att barn och andra inte skyddas mot derisker som heltäckningsmattor innebär. De medicinsk-hygieniska riskerna medheltäckande mattor bl. a. ur allergologisk synvinkel har, som framgår avsiocialstyrelsens yttrande, resulterat i ett förslag till rekommendation somavses bli publicerad i . Det föreliggandeförslaget, som remissbehandlas, innefattar en rekommendation att inte användaheltäckande mattor i vissa offentliga lokaler, bl. a. förskolor och skolor. UbU1978/79:1 7 Inom pågår i enlighet medbeslut , dvs. sedan motionerna väcktes, en kartläggning avsamhällets nuvarande och planerade insatser för barn med allergiska anlag ochbesvär. Därvid skall även redovisas vilka åtgärder som med dagens resursinsatserkan förbättra samhällets omsorg om allergiska barn, t. ex. genom bättresamordning av insatserna från landstingskommuner och primärkommuner. Samrådskall fortlöpande ske med bl. a. , , kommun-och landstingsförbunden samt . Motbakgrund av vad utskottet sålunda anfört anser utskottet att motionerna1977/78: 263 och 1977/78: 354 inte bör föranleda någon åtgärd. 1. att beträffande ändringav skollagen avslår motionen 1977/78: 263, 2. att beträffandeanvändningen av heltäckningsmattor i skollokaler avslår motionen 1977/78: 354. Närvarandevid ärendets slutbehandling: (), (), OveNordstrandh (m), (), (), (),(), (), (), (),Hans Nyhage (m), (), (), () och ().