bet · G201TU11 · 1978-12-31 00:00:00 — Utskottetfinner det för sin del och i likhet med motionärerna i hög grad angeläget attde i motionen upptagna frågorna får en fullt tillfredsställande lösning samtatt någon försämring av trafikservicen inte sker. Underhänvisning härtill och då utskottet anser sig kunna utgå från att vidprövningen av frågorna härom vederbörligen beaktar omständigheterna i falletfiimer utskottet någon åtgärd i från sida ej nu erforderlig.Motionen avstyrks därför. I motionen 1978/79: 950 hemställs att somsin mening ger regeringen till känna att spridning av vägsalt bör upphöra.Vidare begärs i motionen 1978/79: 1430 att hos regeringen anhålleratt sådan provverksamhet med saltfri väghållning som föreslås i motionen initieras. Utskottetvill med anledning härav hänvisa till innehållet i ett av kommunikationsministernnyligen i avgivet svar på framställd fråga i ämnet. I svaretframhålls inledningsvis att snö- och isväglag innebär en kraftigt försämradtrafiksäkerhet och dessutom påverkar framkomligheten. Mot halka används i dagtvå metoder, sändning och saltning. Strö-saltning tillsammans med borttagandeav snömodd syftar till att göra vägen snö- och isfri och kan även användas iförebyggande syfte. Sändningen däremot minskar endast obetydligt halkan på enredan snö- eller isbelagd körbana. Sändning används på de lågtrafikeradevägarna, dvs. vägar med mindre än 1 500 fordon . I avvägningen mellande olika metoderna har man tagit hänsyn till såväl miljöaspekter som kostnadernaför väghållare och trafikantemas krav på framkomlighet och säkerhet. Forskningenbeträffande sändningen har vidare enligt kommunikationsministern visat attsanden endast obetydligt ökar friktionen och att verkan är kortvarig. Redan när300 fordon har passerat har sanden kastats bort och friktionen är åter denursprungliga. Sändning efter vart 300:e fordon skulle innebära en mycketkraftig ökning av sandförbmkningen och därmed av kostnaderna. Eftersom saltmåste blandas in i sanden för att bl. a. förbättra vidhäftningen på vägbanan,skulle en övergång till enbart sändning dessutom innebära en ökadsaltförbrukning. Föratt halkbekämpningsmetoderna skall kunna förbättras pågårytterligare forskning om balkproblemet. framkomlighetenvintertid är beroende av ett komplicerat samspel mellan trafikantemas beteendeoch effekten av olika väghållningsåtgärder. På uppdrag av kommerstatens väg- och trafikinstitut att studera trafikantemas beteende samtsäkerhets- och framkomlighetsproblem vid olika trafikförhållanden och vidanvändning av olika halkbekämpnings-metoder. Även saltets inverkan på miljö ochkorrosion kommer att undersökas. Avdessa skäl anser kommunikationsministern inte att någon förändring avanvändningen av salt i vinterväghållningen f. n. bör ske. Utskottet,som delar denna uppfattning, anser också resultatet av undersökningarna böraavvaktas och avstyrker därför motionsyrkandena i fråga. I motionen 1978/79; 1403 begärs att somsin mening ger regeringen till kärma vad som i motionen anförts beträffandeersättning för skador som uppkommit genom vägsalt. Några särskilda uttalandenfrån sida av den art motionärema föreslagit synes emellertid intepåkallade. Enligt vad utskottet erfarit betalas nämligen redan nu utersättningar av sådant slag efter hänvändelse till vederbörande vägförvalt-ningoch prövning i sedvanlig ordning av de framförda ersättningskraven. I motionen 1978/79: 1404 hemställs att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts ombekämpning av flygliavre vid våra allmänna vägar. Motionäremaerinrar om att ägare till eller nyttjanderättsinnehavare av fastighet enligtgällande bestämmelser är skyldig att vidta bekämpningsåtgärder mot flyghavre.Väsentligt är enligt motionärerna att här aktivt medverkar i kampenmot detta ogräs samt att bekämpningsåtgärder genom verkets försorg bl. a. iform av slätter av slänter och vägkanter sker änvad som i många fall sker. Utskottetfinner det i likhet med motionärema vara angeläget att även följergällande bestämmelser pä området och fömtsätter givetvis att så sker. Enligtvad utskottet itihämtat förekommer också inom närmast berörda regioner av bl.a. trafiksäkerhetsskäl slätter av slänter och vägkanter två gånger undersommarperioden. Sådan slätter kan på de av motionärerna angivna skälentidigareläggas och så uppges även emellanåt ske. Också de av motionärema iövrigt angivna åtgärderna vidtas vid behov. Underhänvisning härtill finner utskottet något särskilt uttalande i frågan frånriksdagens sida ej vara påkallat och avstyrker därför motionen. I motionen 1978/79: 325 hemställs att somsin mening ger regeringen till känna att åtgärder bör vidtas så att vägbanansbeläggning utförs med material som underlättar bilkörning i mörker. Enligt vad utskotteterfarit syftar femårsplan för driftverk- samheten19781983 till att så långt som möjligt vidmakthålla det belagda vägnätet ochtillgodose trafiksäkerhetskraven. I stor utsträckning avser åtgärderna enligtuppgift vissa beläggningsjusteringar, medan nya hela slitlager läggs med störretidsintervall. På vägar med låg och måttlig trafik utförs ytbehandlingar istället för asfaltlager. Ytbehandlingarna, som utförs på vägar med upp till 5000 fordon , innebär att stenmaterial fästs på vägbanan med ettasfaltbindemedel. Härigenom erhålls en beläggning med både ljus och grovytstruktur. Beläggningstypen innebär alltså stora fördelar vid körning imörker och regnväder. Försök anges pågå med ytbehandlingar även på vägar medbetydligt högre trafik än 5 000 fordon . Föratt ge trafikanterna god optisk vägledning på asfaltbelagda vägar har vägverketsatsat på förbättrade vägmarkeringar. Försök pågår dessutom medvägkantsreflektorer, som provats under ett antal vintersäsonger för att utrönaderas trafiksäkerhetseffekt. På försökssträckorna har enligt uppgift uppnåttsen betydande olycksreduktion. Verkets avsikt är därför att under entreårsperiod förse de vägar som normalt halkbe-kämpas med kemiska metoder medvägkantsreflektorer. Somav det anförda framgår har de av motionärema aktualiserade frågorna redanuppmärksammats av . Under hänvisning härtill och då utskottetfömtsätter att verket även i mån av tekniska och ekonomiskamöjligheter vidtar åtgärder i angivet syfte avstyrks motionen i fråga. I motionen 1978/79: 527 hemställs att hosregeringen begär att initiativ tas som syftar till att hjälptelefoner uppsattsvid vissa vägar i enlighet med vad som i motionen anförs. Enligtvad utskottet erfarit har inom () ett förslagutarbetats till enhetlig utformning av hjälptelefonsys-tem, speciellt i frågaom de delar av systemet som trafikanterna kommer i kontakt med. Iförslaget har enligt uppgift fastslagits att de nordiska länderna, av bl. a.ekonomiska skäl, i fortsättningen bör använda sig av ett hjälp-system därkontakten mellan den nödställde och "larmcentralen" sker muntligt(talande system). Ett högtalande system med fast mikrofon och högtalare ansesböra väljas, då detta ger god hörbarhet, enkelt användningssätt och liten riskför vandalisering. Föratt tillgodose allmänhetens behov av att på enkelt sätt komma i kontakt medsamhällets hjälporgan vid nödsituationer har vidare efter beslut av1956 års riksdag, inrättat 25 speciella SOS-centraler med för hela landetenhetligt telefonnummer, 90 000. SOS-centralemasuppgift är att sätta den hjälpsökande i kontakt med önskat hjälporgan. Dettasker genom att en telefonist kopplar samtalet till hjälporganetsalarmeringscentral. Den hjälpsökande får därvid själv tala om vad larmet avser,varefter centralen kallar hjälporganet till utryckning. De hjälporgan som normalt utför räddningstjänst vidnödsituationer på vägarna är ambulans, brandkår och polis. I vissa fallmedverkar även bilbärgningsföretag och väghållare. Ansvaret för dessahjälporgan är fördelat på olika myndigheter och organ. Sålunda åligger detlandsting att svara för ambulanser, kommuner att svara för brandkår samt statatt svara för polis. Bilbärgningsföretag är privata, medan väghållare kan varastatliga, kommunala och enskilda. Ambulans- och brandkårsalarme-ring är f. n.inte enhetligt utformad. Det förekommer sålunda både att alarmeringen ärsamordnad till en central och att den sker till skilda centraler. I många fallgår den via andra organ, t. ex. taxistationer. Alar-meringsområdenas storlekvarierar men är vanligen relativt begränsad. anges att ambulans- ochbrandkårsalarmeringen för alltför stora delar av landet ännu inte är helttillfredsställande från effektivitets- och säkerhetssynpunkt. För att avhjälpadetta föreslås att det i princip i varje län inrättas en gemensamlänsalarmeringscentral, genom vilken all alarmering i länet skall ske. F. n.pågår en utbyggnad av länsalarmeringscentraler. Den första installerades iVästerås är 1974. torde det ej föreligga några tekniska ellerorganisatoriska svårigheter att låta länsalarmeringscentralerna varalarmmottagare och larmutlösare även för hjälptelefoner längs vägar. , delen MalmöLund, finns enligt enhjälptelefonanläggning, som omfattar 26 telefoner parvis placerade. Mottagandeenhet är polisdistrikt, som ombesörjer vidarelarm till ambulans ochbrandkår men även kontaktar bil-bärgare och tillhandahåller drivmedel i mån avbehov. pågår f. n. en utvärdering av några olika utländska fabrikat avhjälpposter (sändare) som beräknas vara slutförd . Såsnart utvärdering gjorts avser enligt vad utskottetinhämtat att färdigställa ett standardförslag till utformning av en larmplats.Samtidigt därmed kommer att hos resp. yägförvaltning begäras en inventering avhjälptelefonbehovet i resp. län. Underhänvisning till det anförda och i avvaktan på verkets fortsatta arbete medberörda frågor finner utskottet något särskilt uttalande från sida ifrågan ej påkallat. Utskottet avstyrker därför motionen. I motionen 1978/79: 954 hemställs att somsin mening ger legeringen till känna att numreringen av den s. k. Gröna vägenbör ändras så att den får samma vägnummer från till ellerev. Enligtvad utskottet erfarit kommer att initiera en störreöversyn av vägnumreringen i dess helhet. Utskottet anser sig kunna utgå frånatt därvid även frågor av det slag som tagits upp i motionen kommer attaktualiseras. Under hänvisning härtill och i av- TU1978/79:11 24 vaktan på resultatet av översynen har utskottet intefunnit sig berett att nu göra ett uttalande i frågan och avstyrker följaktligenmotionen. a. avslårmotionen 1978/79: 949 om samrådsskyldighet vid väg byggnad, b. avslårmotionerna 1978/79: 641 och 1978/79: 948, yrkandet 1, om vägbyggandet, 2. attriksdagen med bifall till regeringens förslag a. avslårmotionen 1978/79; bidragsprocent för enskild väghållning, b. godtarde i propositionen förordade riktlinjerna för ett nytt statsbidragssystem för enskild väghållning, 3. att riksdagenavslår motionen 1978/79: 1398, yrkandet 3, om överförande av AMS-medel tillordinarie väganslag, 4. att riksdagenavslår motionen 1978/79; 1416 om viss utredning rörande väganslagens avvägning, 5. att riksdagentill : Ämbetsverksuppgifter for /80 anvisar ettförslagsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen, 6. att riksdagenmed bifall till regeringens förslag samt med avslag pä motionerna 1978/79; 644,yrkandet 1,1978/79: 966 och 1978/ 79: 1946 till Drift av statliga vägar /80 anvisar ett reservationsanslag av 2 , attavräknas mot automobilskattemedlen, a. avslårmotionen 1978/79: 644, yrkandet 2, om planerade per sonalinskränkningar, b. avslårmotionen 1978/79: 749 om underhållet av vissa mindre vägar, 8. attriksdagen för /80 anvisar a. tillByggande av statliga vägar ett reservationsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen, b. tillBidrag till drift av kommunala vägar och gator ett reserva tionsanslag av , att avräknas mot automobilskat temedlen, c. tillBidrag till byggande av kommunala vägar och gator ett reservationsanslag av , att avräknas mot automo bilskattemedlen. 9. att rhed anledning av motionen 1978/79:958 som sin mening ger regeringen till kärma vad utskottet anfört rörande de imotionen upptagna frågorna om omläggning av anslagsgivningen tUl enskildavägväsendet och bidragsanslaget till underhåll av kommunala vägar och gator, a. medger attunder /80 statlig lånegaranti för lån avseende inköp för vägunderhållsmaskiner för vissa enskilda vägar beviljas intill ett belopp av , b. till Bidragtill drift av enskilda vägar m. m. för /80 anvisar ett reservationsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen, 11. att till Bidrag tillbyggande av enskilda vägar för /80 anvisar ettreservationsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen, 12. att för budgetåret1979/80 anvisar a. till Tjänstertill utomstående ett förslagsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen, b. till Avsättningtill statens automobilskattemedelsfond ett för slagsanslag av , a. avslårmotionen 1978/79:459 om upprustning av , b. avslårmotionerna 1978/79: 643 och 1978/79; 1952 om väg anslagen till samt 1978/79: 1958 om vägan slagen till och , c. avslårmotionen 1978/79: 1616, yrkandet 3, om vägmedel till , a. avslårmotionen 1978/79: 454 om en bro över , b. avslårmotionen 1978/79; 944 om tidigareläggning av arbeten på , c. avslårmotionen 1978/79: 462 om en bro vid Bjursund i mar län, d. avslårmotionen 1978/79; 642 i vad avser vägutbyggnader i , m. m., a. avslårmotionen 1978/79: 1395 om större regionalt ansvar för vägmedlens fördelning, b. avslårmotionen 1978/79: 948, yrkandet 2, om vissa vägbygg nadsmedel, 16. att avslår motionen 1978/79:634 om miljöintressena vid statsbidragsgivningen till kommunala vägar och gator, 17. att avslår motionen 1978/79:1398, yrkandet 4, om avgiftsfinansiering av större vägbyggnadsprojekt, 18. att avslår motionen1978/79: 1944 om färjeleden mellan Sundsöm och Torso, 19. att avslår motionema1978/79: 950 om förbud mot vägsalt och 1978/79: 1430 om en saltfrivinterväghållning, a. avslårmotionen 1978/79; 1403 om ersättning för skada ge nom vägsalt, b. avslårmotionen 1978/79; 1404 om bekämpning av flyg havre, a. avslårmotionen 1978/79: 325 om vägbeläggningar, b. avslårmotionen 1978/79: 527 om hjälptelefoner vid vissa vägar, c. avslårmotionen 1978/79: 954 om förändring av vägnummer för den s. k. 4.Statens trafiksäkerhetsverk: Förvaltningskostnader m. fl. Regeringensförslag till medelanvisning för /80 under de skilda anslageninnebär atttill : Förvaltningskostnader anvisas ett förslagsanslagav , att avräknas mot automobilskattemedlen (punkten C 1, s.7780), atttill : Uppdragsverksamhet anvisas ett förslagsanslagav , att avräknas mot automobilskattemedlen (punkten C 2, s. 8082), atttill : Bil- och körkortsregister m. m. anvisas ettförslagsanslag av . (punkten C 3, s. 8285), atttill Bidrag till trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder vid järnvägskorsningaranvisas ett reservationsanslag av , att avräknas motautomobilskattemedlen (punkten C 4, s. 8586), atttill Bidrag till anvisas ettanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen (punkten C 5,s. I motionen 1978/79: 645 av m. (s) hemställs, såvitt nu är i fråga (yrkandet 6), att beslutar atttill Bidrag till /80 anvisa ett j förhållande till regeringens förslag med . förhöjt anslag av . I motionen 1978/79: 1400 av ()hemställs att som sin mening ger regeringen till kätma att trafiksäkerhetsverketbör ges i uppdrag att planera och aktivt verka för tillkomsten avhalkövningsba-nor, så att behovet i hela landet tillgodoses. För trafiksäkerhetsverket föreslås i propositionenunder förvaltningskostnads- och uppdragsanslagen en uppräkning till drygt 70milj. vilket möjliggör bl. a. viss förstärkning av verkets fordonsbyrå ochen utvidgning av den enligt utskottets uppfattning viktiga informationsverksamheten,avseende bl. a. bilbältes- och reflexanvändningen. Underuppdragsanslaget har medelsutrymme beräknats bl. a. för en studie av metoderför att åstadkomma ett för utbildning i halkkörning lämpUgt väglag. I motionen 1978/79: 1400 begärs att somsin mening ger regeringen till känna att trafiksäkerhetsverket bör ges iuppdrag att planera och aktivt verka för tillkomsten av haltcövningsbanor såatt behovet i hela landet tillgodoses. Redanav budgetpropositionen framgår dock att trafiksäkerhetsverket i en arbetsgruppmed företrädare för berörda intressenter har genomfört en utredning rörandehalkövningsbanor. Gruppen har bl. a. kommit fram till att ett fyrtiotal banorskulle täcka landets utbildningsbehov av halkkörning dvs. såväl grundutbildningsom fortbildning för dem som redan har körkort. Problem med finansieringen avanläggningskostnaderna utgör en av anledningarna till att endast ettfåtal banor har kommit till utförande. Ett statligt anläggningsbidrag skullestimulera kommunernas engagemang i halkövningsbanor (-f 2 milj. Föredragandenhar emellertid inte beräknat några medel för ändamålet i annan mån än attverket som förut nämnts skall få möjligheter att genomföra en studie avmetoder för att åstadkomma ett för utbildning i halkkörning lämpligt väglag. Någon anslagshöjning harinte heller begärts av motionären. Avdet anförda framgår att verket redan nu arbetar med dessa frågor på ett sättsom väl synes stå i överensstämmelse med de av motionären härom framfördaönskemålen. Utskottet förutsätter också för sin del att frågorna ävenfortsättningsvis följs med uppmärksamhet samt att härav ev. föranledda åtgärdervidtas. Underhänvisning till det anförda finner utskottet någon särskild åtgärd i ämnetfrån sida ej påkallad och avstyrker därför motionen. För bil- och körkortsregistrering samtframställning av körkort föreslås ca 52 milj. kr. vilket innebär en minskningi förhällande till anslaget TU1978/79:11 28 för innevarande budgetår med 1,9 milj. kr. Minskningen är föranleddav regeringens beslut rörande verkets datamaskinkapacitet.Beslutet innebär bl. a. att avskrivningstiden och därmed användningstiden förnuvarande datamaskinsystem förlängs till omkring . Utskottet tillstyrkerför sin del de sålunda framlagda förslagen. Vidare tillstyrker utskottet attbidragsanslaget för trafiksäkerhets-främjande åtgärder vid järnvägskorsningar ienlighet med förslaget i propositionen räknas upp med . till ca 10,6milj. Härvid skapas enligt föredraganden förutsättningar att tillgodosebehovet av säkerhetsåtgärder vid ytterligare ett betydande antaljärnvägskorsningar. Utskottet finner för sin del angeläget att så sker. Till Bidrag till nationalföreningenför trafiksäkerhetens främjande föreslås i propositionen ett anslag om . Med anledning av förslaget yrkas i motionen 1978/79; 645(punkten 6) en ytterligare ökning av anslaget med . Även utskottet finner det vara av stor vikt att medel ierforderlig utsträckning ställs till förfogande för den angelägna verksamhetsom bedrivs av föreningen. En höjning av anslaget till dess verksamhet framstårdärför som i och för sig motiverad. Utskottet vill dock erinra om att redanregeringens förslag innebär en ökning av anslaget med . jämfört medinnevarande budgetär. Med hänsyn bl. a. härtill har utskottet funnit sig böragodta regeringens förslag och avstyrker följaktligen motionen i berörda del. I likhet med föredraganden förutsätter utskottet attverksamheten planeras och bedrivs i nära samverkan med trafiksäkerhetsverket. 1. till : Förvaltningskostnader för /80 anvisar ettförslagsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen, 2. till : Uppdragsverksamhet för /80 anvisar ettförslagsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen, 3. avslår motionen1978/79; 1400 om halkövningsbanor, 4. till : Bil- och körkortsregister m. m. för /80anvisar ett förslagsanslag av , 5. till Bidragtill trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder vid järnvägskorsningar för budgetåret1979/80 anvisar ett reservationsanslag av , att avräknas motautomobilskattemedlen, 6. med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motionen 1978/79:645, yrkandet 6, till Bidrag till nationalföreningen för trafiksäkerhetensfrämjande för /80 anvisar ett anslag av , attavräknas mot automobilskattemedlen. 5.Allmän översikt över utvecklingen. Anslagen till verksamhet.Före behandlingen av de skilda anslagen har regeringen (s. 89 108) lämnat enallmän översikt över utvecklingen inom sjöfarten och delsgett till känna vad som anförts i propositionen om m.m., delsföreslagit att godkänna att uppgifterna rörande projektering och byggandeav småbåtshamnar m. m. överförs till från statens vägverk. Regeringensförslag till medelsanvisning för /80 under de skilda anslageninnebär atttill Farledsverksamhet, exkl. isbrytning, anvisas ett förslagsanslag av . (punkten D 1, s. 109), atttill Isbrytning anvisas ett förslagsanslag av . (punkten D 2, s.110), atttill Fartygsverksamhet anvisas ett förslagsanslag av . (punkten D3, s. 110111), atttill Övrig verksamhet anvisas ett förslagsanslag av . (punkten D 4,s. I motionen 1978/79: 374 av och (båda vpk) föreslås att uttalar sig för en kompletteradutgåva av skriften , i enlighet med vad som anförs imotionen, och hemställer hos regeringen om förslag härom. I motionen 1978/79; 377 av m.fl. (s) hemställs att hos regeringen anhåller att åtgärder vidtas isyfte att säkerställa en fortsatt och oinskränkt bemanning av Kullens fyrplatsmed staten som huvudman. I motionen 1978/79: 637 av ochFritz (båda c) hemställs att hos regeringen begär enöversyn av kostnadsansvaret för bemanning av fyrplatser med syfte attsammanföra kostnaderna för olika verksamheter under ett anslag. I motionen 1978/79: 646 av ()hemställs att beslutar om förbud mot trafik av sjöskotrar i vårtland. I motionen 1978/79: 748 av m.fl. (s) föreslås att beslutar att rabattering införs på de statligafyravgifterna vid export av järnmalm, så att järnmalmsexporten över svensk hamnfortsättningsvis kan ske på ett konkurrensmässigt sätt. I motionen 1978/79: 750 av ()föreslås att hos regeringen hemställer att en omprövning görs avavgiftsklassin-, delningen för farledsvaruavgifter avseende . I motionen 1978/79; 952 av m. (s) hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om fortsatt bemanning av Hanö fyr, m. m. I motionen 1978/79; 1394 av m. fl. (s)hemställs att hos regeringen begär åtgärder i syfte att säkerställaen fortsatt och oinskränkt bemanning av Långe lan. I motionen 1978/79: 1419 av (båda c) hemställs att beslutar att som sinmening ge regeringen till känna att Hanö fyrplats må behållas bemannad ävenför framtiden. I motionen 1978/79: 1432 av m fl. (s)föreslås att beslutar att hos regeringen anhålla om att vederbörligmyndighet får i uppdrag att utfärda sådan förordning att genomgångstrafik iKalmarsund med fartyg med s. k. farlig last ej tillätes. I motionen 1978/79: 1940 av ()hemställs att beslutar att hos regeringen begära att fyren på Ölandssödra udde även fortsättningsvis skall vara bemannad i enlighet med vad somanförts i motionen. I motionen 1978/79: 1949 av m.fl.(vpk) hemställs, såvitt nu är i fråga (yrkandet 2), att uttalar attde i landet kvarvarande 12 bemannade fyrplatserna bör ha kvar bemanning av deskäl som angetts i motionen. I motionen 1978/79; 1953 av m. (m) hemställs att beslutar att bevilja ettanslag om . I motionen 1978/79: 1957 av och (båda m) hemställs att beslutar att hos regeringen anhållaatt rationaliseringen av landets fyrplatser bedrivs på sådant sätt att någonavbe-manning av fyrar ej sker. I motionen 1978/79: 1962 av och (båda m) hemställs att hos regeringen begär utredningsyftande till att statens centrala isbrytarledning lokaliseras till . verksamhet är uppdelad på treprogram, Farledsverksamhet, Fartygsverksamhet och Övrig verksamhet. Medel tillprogrammet Farledsverksamhet anvisas över två anslag. Farledsverksamhet, exkl.isbrytning, och Isbrytning. Härigenom ges möjlighet att hålla isär den ickeavgiftsfinansierade isbrytningen från de avgiftsfinansierade verksamheternainom programmet Farledsverksamhet. De övriga program men motsvaras av anslagmed samma benämning som programmen. Sjöfartsverkethar för sin verksamhet för nästa budgetår föreslagit en medelsanvisning av394,4 milj. kr. på driftbudgeten, en ökning med 38,6 milj. kr. jämfört medinnevarande budgetår. Anslagenföreslås av regeringen tas upp med sammanlagt 392,7 milj. kr. Härav belöper247,9 milj. kr. på Farledsverksamhet, exkl. isbrytning, 119,0 milj. kr.