bet · G201SkU55 · 1978-12-31 00:00:00 — - inte skallöversliga 80 procenl och för inkomstdelar däröver ej överstiga . Vi välkomnar propositionens förslag i detta hänseende, somdirekt anknyter till vad vi från moderat håll sedan lång lid förordat. Marginaleffekter på längre sikl Propositionens förslag tillskalleskala innebär, jämfört med skalteutrednings förslaglill marginalskallesänkningar i tre sleg atl man inte klarat av merän steg I och ungefär halva sleg 2. SkU1978/79:55 83 framgår av tabell 2 nedan, där regeringens förslag jämförsmed skatteutredningens efter en ungefärlig teknisk anpassning. Tabell2: Jämförelse mellan nu gällande och för 1980föreslagen skatteskala med steg 2 och 3 enligt skatteutredningsförslag. Del är enligt vår uppfattningutomordentligt angelägel att arbetet med att reformera skatteskalan i syfte attbringa ner marginalskatterna fortsätter. Yiteriigare marginalskallesänkningar,minst av den storleksordning som föreslagils av skalteutredning, måstekomma lill stånd . Målet måste vara att marginalskatterna ivanliga inkomstlägen inte överstiger 50 procenl. Molsvarande nerjustering avmarginalskatterna, som detta förutsätter i normala inkomstlägen, måste ocksåkomma till stånd i de högre inkomstskikten för atl en markant skärpning avprogressiviteten i skattesystemet skall kunna undvikas. De skattesänkningarsom härigenom åstadkoms bör beaktas vid kommande avtalsuppgörelse om lönerna. 1 ett längre perspektiv är del emellertid enligt våruppfattning nödvändigt att successivt justera ned marginalskattetaket. Enriktpunkt bör enligt vår mening vara atl marginalskalten i intet inkomstskiktskall överstiga . I motionen 1978/79: 1108 understryks nödvändigheten avåtgärder som leder till en samordning mellan skattesystem och bidragssystem isyfte att få ner de orimligt höga marginaleffekter som uppkommer på grund avskattesystemet och gällande regler för bostadsbidrag och existensminimum isamverkan. Marginaleffekter på kan förekomma i vanligainkomstlagen. De orimligheter som bostadsbidragssyslemel ger upphov tillhar också uppmärksammals av i dess rapport om bostadsbidragen.Även i proposilionen 160 medges, alt dessa effekter är ett problem. 1 självaverket har regeringen genom sina förslag till höjda bostadsbidrag medverkatlill atl ytteriigare skärpa dessa marginaleffekter. Från moderat håll harpåvisats att marginaleffekterna till följd härav kan komma att uppgå lill . Del är ett oefterrättligt krav, alt sådana effekter elimineras. SkU1978/79:55 84 Möjligheten att inom ramen förskalle- och bidragssystemen minska rundgången genom en bättre anpassning avbeskatiningen till familjernas faktiska försörjningsbörda bör samtidigtutredas. De av regeringen tillsatta utredningarna om barnfamiljernas situationoch om en översyn av administrationen m.m. av bostadsbidragen uppfyller intedelta krav. Den utredning som begärts i motionen 1108 bör därför kommatill stånd. Individuell beskattning av makars inkomst och förmögenhetm. Genom skattereforminfördes i princip särbeskaltning av makars förvärvsinkomster. Påförmögenhetsbeskattningens område består emellertid alltjämt en sambeskattningsom till sin utformning är ännu mer orättvis än den som gälldeinkomstbeskattningen. Det är därför högsl angeläget att regeringen får iuppdrag all låta utreda möjligheterna alt åstadkomma en individuellbeskattning av makars och jämställdas förmögenhet och - i avvaktan på della -lägga fram förslag till en rättvisare beskattning av dessa förmögenheter. 1 propositionen 160 framhåller departementschefen all manenligt hans mening närmare bör undersöka möjligheterna att ge de civilrättsligareglerna en sådan form att en övergång lill helt individuell beskaltningunderlättas. Detta uttalande är inte till fyllest när det gäller all snabbtskapa en rättvisare förmögenhetsbeskattning. 1 motionen 306 anges olika sättatt åstadkomma en sådan utan administrativt merarbele eller risker för förmögenhetsöverföringi skattenedsältande syfte. 1 propositionen 160 uppmärksammas de problem som uppkommerlill följd av gällande bestämmelser om sambeskattning av B-inkomster. Dessaproblem sammanhänger med atl B-inkomsterna vid beräkningen av den statligainkomstskatten läggs på toppen hos den make, som barden högsta A-inkomsten. 1många fall leder delta till orimliga skattekonsekvenser. Föredraganden uttalar i propositionen att principiellaskäl talar för en avveckling av denna sambeskattning. Gällande civilrättsligaregler sägs dock lägga hinder i vägen för en övergång. En utredning ommöjligheterna att ge de civilrätlsliga reglerna en sådan form atl en övergångtill helt individuell beskattning underlättas aviseras. 1 avvaktan därpå bör emellertid redan nu sleg tas mot ökadindividuali-sering av beskattningen. Detta bör ske i enlighet med det förslag,som de moderata ledamöterna av skalteutredning reservationsvis utvecklat.Den nuvarande frigränsen på . bör höjas till . och ersättas medelt fribelopp sådanl att för maken med den lägre inkomslen B-inkomsl lill dendel den understiger . undantas från sambeskattning. Delta innebäralltså att B-inkomst . beskattas hos den som har inkomsten. Nettointäkt av annan faslighet behandlas alltid somB-inkomst, även i de fall då ägaren och/eller dennes make hell eller delvis harsin dagliga gärning förlagd till arbete i och i samband med fasligheten. Dellafår för de enskilda SkU1978/79:55 85 i många avseenden allvarliga konsekvenser. Delssambeskaltas inläklen genom all skalleberäkningen sker ovanpå högstamakeinkomsten, dels har ägaren (och i förekommande fall dennes make) intemöjlighet till ATP eller sjukpenning för den del av intäkten som härrör sigfrån arbetet med fastigheten. Avdragsrätten för premie för frivilligpensionsförsäkring är vidare fr. o. m. 1976 begränsad till A-inkomster. Detta innebär att en ägare av annan fastighet som dessutomägnar sitt arbete åt skötseln av denna ställs utan sådan möjlighet att tryggasin ålderdom som för övriga grupper yrkesverksamma anses rimlig. Enligt vår uppfallning bör man därför överväga atl vidgaA-inkomslbe-greppet lill all också omfalia inkomst av annan faslighet till dendel den härrör från egel arbete. 1 avvaktan på en sådan lösning börriksskatteverket få medge dispens för rält till avdrag förpensionsförsäkringspremie på den del av inkomslen av annan faslighet som kanhänföras till arbetsinkomst. taxeringjämställs fosterbarn med egna barn, adoptivbarn och styvbarn i inkomst- ochförmögenhetshänseende. Även om det torde vara relativt ovanligt att barn somplaceras i fosterhem har egna tillgångar av nämnvärd storlek förekommer detdock. Del är inte ovanligt all fosterhem ofta finns pålandsbygden med fosterföräldrar som är lantbrukare. 1 dessa fall, liksom iandra, taxerar fosterföräldrar ofta för en förmögenhet som närmar sig ellerligger över den gräns vid vilken förmögenhetsskatt utgår. Enligt vår mening är en samtaxering vidförmögenhetsbeskattningen av fosterföräldrar och fosterbarn helt orimlig. Vivill i della sammanhang citera ell uttalande av skatteutskottet : Ulskotlel är liksom lidigare medvetetom alt en sambeskallning med fosterbarn endast i sällsynta fall kan ansesmotiverad. Motionären har emellertid enligt uiskoliels uppfattning inte påvisatatt sambeskattningen när den blir aktuell i dessa fall medfört sådanaolägenheter all omedelbar lagsliflning bör tillgripas på denna punkt. Detta uttalande upprepades sedan iskatteutskottets betänkande då frågan på nytt aktualiserades. Vidbåda tillfällena anfördes att skalteutrednings pågående arbete ejborde föregripas. Skatteulredning-en, som slutförde sittarbete, har emellertid inte alls behandlat frågan om sambeskattningfosterföräldrar-fosterbarn. Det är enligt vår mening klart påvisat att ensambeskallning i dessa fall kan medföra sådana olägenheter att det är angelägetmed en omedelbar lagstiftning. SkU1978/79:55 86 Underhållsbidrag för barn m. m. Del förvärvsavdrag som medges vidinkomstbeskattningen är formellt ett allmänt avdrag men kan sägas utgöra ettomkostnadsavdrag för barntillsyn. Det avdragsbelopp som medges,, är emellertid i många fall helt otillräckligt för att vara eU reelltinslrumenl för alt skapa rättvisa mellan olika barntillsynsformer och mellaninkomsttagare med respektive utan barnlillsynskostnader. Enligt vår mening bör därför förvärvsavdraget omvandlastill elt avdrag för styrkta och nödvändiga barnlillsynskostnader och detmaximala avdragsbeloppei höjas. Sådana barnlillsynskostnader som harelt direkt samband med föräldrarnas förvärvsarbete och är en oundgängligförutsäuning för deUa bör således betraktas som en avdragsgill utgift förinkomstens förvärvande. En sådan avdragsrält medverkar till att utjämna de reellakostnadsskillnaderna mellan den starkt subventionerade offentligabarntillsynen och tillsyn i andra former. Därmed främjas valfriheten inomfamiljepoliliken. En välkommen bieffekt blir dessutom en bättre skattekontrollavseende utbetald ersättning för privat barntillsyn. 1 proposilionen 160 föreslåsfortsatta skattelättnader för folkpensionärer efler samma mönster som för 1979.Vi tillstyrker detta. Ett flertal problem i fråga om pensionärernas beskattningkvarslår emellertid. Vi har lidigare tagit upp dessa frågor i motionen 1108.Vi har bl. a. begärt all elt syslem med skallerabalt för folkpensionärer skallutredas. Del bör uppdragas ål den i proposilionen aviserade kommittén all genomföradetta utredningsarbete. Folkpensionärer beskallas fr. o. m. 1976 individuellt, såtill vida all man vid beräkning av del extra avdraget för gift folkpensionärinte längre tar hänsyn till den andre makens inkomst. Den sambeskattning somvar inbyggd i tidigare gällande bestämmelser om förmögenhetsprövning av delextra avdragel kvarstår emellertid. Del extra avdraget jämkas således om värdetav makarnas sammanlagda skattepliktiga förmögenhet översliger . Om densammanlagda förmögenhelen översliger . utgår inga extraskattelättnader. Samma förmögenhelsgränser gäller för ensamslående pensionärvid beräkning av del extra avdraget. Sambeskallningen vid förmögenhetsprövningen innebärsåledes att makars extra avdrag trappas av mot en och samma förmögenhet.Makarnas förmögenhelsinnehav leder med andra ord till en dubbel avlrappning avavdragen. Del kan i vissa fall innebära atl makarna går miste om extra avdragpå . Denna situation är enligt vår uppfallning orimlig, isynnerhet som makarna dessutom erhåller lägre folkpension än om de varitensamstående. För atl undvika eventuella förmögenhetsöverföringar mellanpensionerade SkU1978/79:55 87 makar och skapa största möjliga rättvisa i förhållandelill ensamstående pensionärer kan man vid beräkningen av det extra avdragetutgå ifrån att vardera maken innehar hälften av den gemensamma förmögenheten.Den dubbla avlrappning av de extra avdragen som nuvarande regler leder tillskulle därigenom elimineras. Beskatining av svenska medborgare utomlands Svenska medborgare, som är bosattautomlands, är skattskyldiga för bl. a. pensionsförmåner som utgår på grund avtidigare anställning hos svenska staten eller svensk kommun eller enligtpensionsförsäkring som tagils i . Vidare har den som är bosalt utomlandsinte rätt till allmänna avdrag enligt 46 S 2 och 3 mom. KL, grundavdrag och såkallat extra avdrag för nedsatt skatteförmåga. Dessa regler kan för många svenskar, som är främstpensionärer bosatta utomlands, ge stötande resultat. Exempelvis medges inte ensvensk medborgare som är bosatt utomlands och betalar underhäll lill mottagaresom är bosatt i , avdragsräti för detta belopp. Underhållsbeloppet beskattasi stället två gånger, dels hos ulbetalaren och dels hos mottagaren. 1proposilionen 1978/79:58 anförde departementschefen: Jag är emellertid medveten om altden nuvarande ordningen för beskattningen av folkpensionärer, som är bosattautomlands, i vissa fall kan verka hård. Jag anser därför att del kan finnasskäl för vissa lättnader. Ytterligare överväganden är emellertid nödvändigainnan några mer genomgripande förändringar kan aktualiseras. anförde i sitt betänkande 1978/79: 15: Utskottet vill inte bestrida atlbeskattningen av den som är bosatt utomlands i vissa fall kan verka hård ochatt del kan finnas skäl alt genomföra vissa lättnader. Enligt vår mening är det nödvändigtatt en översyn av de regler som gäller beskatining av svenska medborgarebosalla utomlands kommer till stånd. Avdrag Jör gåvor m. m. I propositionen 160 föreslås vidareatt en begränsad avdragsräti införs vid inkomstbeskattningen för gåvor tillbl.a. Förslaget saknar i allt väsentligtanknytning lill del syslem för avdragsrält för gåvor lill ideellaorganisationer som lidigare har begärts. Enligt vår uppfattning börpropositionen avslås i ifrågavarande hänseende. Del bör emellertid uppdras ålregeringen att utarbeta ell nytt förslag om avdragsräti för gåvor till ideellaorganisationer. SkU1978/79:55 88 Stämpelskatt m. m. Vi har i avsnittet omskattepolitiken och budgetunderskottet ovan redovisat vår principiella syn påbehovet av finansiering av här aktuella åtgärder. Vi begränsar oss i dettaavsnitt lill atl kommentera vad som föreslås i propositionen 160. En höjning av stämpelskatten vid förvärv av fast egendomföreslås. Vi ställer oss i princip positiva till ökad avgiftsfinansiering. Denföreslagna avgiftshöjningen har emellertid inget som helst samband med någrakostnader för samhället för ifrågavarande tjänster ulan är av rent fiskalnatur. Den leder lill höjda kostnader i samband med fastighelsförvärv. Påpekasbör också alt stämpelskatten automatiskt har höjts i takt med atlfaslig-helspriserna har ökat. Vi avvisar förslagel till höjning. Enligt proposilionen 160 föreligger utöver här diskuteradeförslag elt avsevärt finansieringsbehov. För atl täcka detta skulle del idagens skattesystem väsentligen endasl finnas två möjligheter, nämligen genomen höjning av mervärdeskatten eller genom en höjning av någon arbetsgivaravgift.Såsom utvecklats närmare i det föregående avvisar vi inte principiellt tankenpå eventuella skattehöjningar av delta slag. De kan i vissa situationer varakonjunkturpolitiskt nödvändiga. Något som helst underlag forellställningstagande lill förmån för skattehöjningar finns emellertid inte idagsläget. Den ekonomiska politiken bör inriktas på alt söka undvika sådana. Vi vill också i detta sammanhang erinra om atl moderatasamlingspartiet i olika förslag till framlagt förslag lillbesparingar. Sammanlagt uppgår dessa besparingsförslag till ca 2miljarder kronor. Vi vill slutligen återkomma lill vad som i det föregåendeanförls om möjligheterna all i ökad utsträckning använda sparslimulerandeåtgärder i konjunkturpolitiskt syfte i stället för skattehöjningar. Vi villdärvid erinra om de förslag till sparslimulerande åtgärder som lidigarebehandlats i molionen 1108. Dessa kan kompletteras genom en särskild tillfälligstimulans för att öka hushållssparandet. Det kan ske genom alt ett särskiltsparobligalionslån med förmånliga villkor och en löplid emitteras.Lånet skall utformas så atl del blir ett komplement lill övriga sparformer ochinriktas på atl åstadkomma elt nysparande. 1 informationsverksamheten kringelt sådant lån bör det särkill framhållas atl sparandet är ett för de enskildamedborgarna förmånligt alternativ till skaltehöjningar. 1 fråga om de avsnitt av utskottets yttrande som vi intetagit upp lill särskild behandling delar vi utskottets bedömning. dels anser att utskottetshemslällan under momenten 1, 2, 3, 5, 6, 8, 9, 10, 11, 13, 14, 16, 17, 18, 19,20, 25, 39 och 42 bort ha följande lydelse: 1. beträffande stämpelskatten atl med bifalllill motionen SkU1978/79:55 89 1978/79:2349 yrkandel 7 och motionen 1978/79:2365 imotsvarande del avslår propositionen 1978/79: 160 i denna del och molionen1978/79:1730; 2. beträffande skatten på 1980 årsinkomster och det kommunala skat teunderlaget m. m. atl med anledning av motionen 1978/79: 1622yrkandena 2 och 3 samt med avslag på motionerna 1978/79:2365 i motsvarande del,1978/ 79:2432 yrkandena 3 och 4, 1978/79:2433 yrkandena I (delvis), 2, 4 (delvis),5 (delvis), 6-8, 9 (delvis), 12 och 13 och 1978/79:2435 yrkandena 8, 9 och 15bifaller propositionen i denna del; 3. beträffande skattelättnad för vissa gåvor atl med bifall till motionen 1978/79:2349yrkandet 6 samt med avslag på motionerna 1978/79:2365 i motsvarande del,1978/79:2432 yrkandel 2, 1978/79:2433 yrkandena 3, 4 (i denna del), 5 (i dennadel), 9 (i denna del), 10 och 14 och 1978/79:2435 yrkandet 12 avslårpropositionen i denna del och hos regeringen begär alt föreläggsförslag om rätt till avdrag för gåvor till ideella organisationer; 5. belräffande avdragför gåvor titt religiösa ändamål alt avslår motionen 1978/79: 1716 i den mån deninte kan anses tillgodosedd med vad utskottet hemställt under 3; 6. beträffande/öw/ag //// atl hos regeringen begär att i höslföreläggs förslag om arvsskattefrihel för fria trossamfund m. fl. i enlighetmed vad utskottet anfört; 8. beträffande planmässig sänkning av marginalskatterna alt med bifall till motionerna 1978/79: 1622yrkandet I och 1978/79:2349 yrkandena I och 2 ger regeringen till känna vad imotionerna anförts och yrkats om en successiv sänkning av marginalskattespärren; 9. belräffande utredning ommarginaleffekter titt följd av avirappade sociala förmåner m. rn. all med bifall till molionen 1978/79:2349yrkandet 3 saml med anledning av motionerna 1978/79: 1622 yrkandet 4, 1978/79:2432 yrkandet I och motionen 1978/79: 2435 yrkandet 10 hos regeringen begärutredning i syfte atl begränsa marginaleffekterna lill följd av skatteskalansutformning, exislensminimiregler saml avirappade sociala förmåner; 10. belräffande beskatining av extrainkomster att avslår motionerna 1978/79:494 och 1978/79:1144 i den mån de inte är tillgodosedda med vad utskottet hemställt under 2 och8; 11. belräffande individuell beskaltning av makar m. rn. all med bifall lill motionen 1978/79:306 och medanledning av motionerna 1978/79:495 och motionen 1978/79:1742 beslutar alt hosregeringen anhålla SkU1978/79:55 90 a, att möjligheterna atl åstadkommaen individuell beskattning av ma kars och jämställdas förmögenhet utreds, b, att i avvaktan på resultaten härav förslag lill enrättvisare beskattning av makars och jämställdas förmögenhet framläggs; 13, belräffande/n7>e/opp/ö/- B-inkomst att med anledning av motionerna 1978/79: 347,1978/79: 1166 i motsvarande del och 1978/79: 2349 yrkandet 5 hos regeringenbegär förslag om atl vid beskattning av B-inkomsl ett fribelopp på 5 000 kronorinförs så att B-inkomster till den del de understiger beskattashos den som har inkomsten; 14, beträffande inkomst av fastighels.fÖrvallning m. m. atl med bifall till motionen 1978/79: 346 ochmed anledning av motionen 1978/79:1159 a. hos regeringen begär utredningoch förslag syftande till alt intäkt av annan fastighet skall utgöra A-inkomsl lill den del den härrör från eget arbete, b. i avvaktan därpå beslutar attriksskatteverket får medge dispens för rätt till avdrag för pensionsförsäkringspremie på den del av inkomsten av annan fastighet som kan hänföras lill arbetsinkomst; 16. beträffande kostnader för barntillsyn att med bifall lill motionerna 1978/79: 1136 och1978/79:2118 hos regeringen begär förslag om avdragsräti för styrkta ochnödvändiga barnlillsynskostnader; 17. belräffande samtaxering av fosterföräldrar ochfosterbarn att med bifall lill molionen 1978/79:305 antar följande Lag om ändring 1 lagen (1947:577) om statligförmögenhetsskatt Härigenom förordnas att 1 § lagen(1947:577) om statlig förmögenhetsskall skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Till staten------------------- givna beslämmelser. Angåendetaxeringsmyndigheter--------- i taxeringslagen. Vid taxeringen till förmögenhets- Vid taxeringen till förmögenhets skatt skola bestämmelserna i 3 och skatt skola bestämmelserna i 3 och 4 §§, 64 § 2 mom. och 65 S kommu- 4 §§, 64 § 2 mom. och 65 S kommu nalskattelagen (1928:370) äga mol- nalskaltelagen (1928:370) äga mot svarande tillämpning. Beskattnings- svarande tillämpning, dock alt med år är dock alllid det kalenderår som barn avses endast egna barn och SkU1978/79:55 91 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse närmast föregått laxeringsåret. Beskattningsår är dock den mån bestämmelserna i kom- alltid delkalenderår som närmast munalskattelagen eller i denna lag föregåtttaxeringsåret. 1 den mån meddelade, med stadganden i kom- bestämmelsernai kommunalskalte- munalskallelagen likartade bestäm- lageneller i denna lag meddelade, melser äga tillämpning vid taxering- medstadganden i kommunalskatle- en lill förmögenhetsskatt, skola Ii- lagenlikartade bestämmelser äga kaledes anvisningarna till kommu- lillämpningvid taxeringen till för- nalskaltelagen i molsvarande delar mögenhetsskali,skola likaledes an lända till efterrättelse. visningarna till kommunalskallela gen i molsvarande delar lända lill efterrättelse. Denna lag tillämpas första gången vid taxering; 18. belräffande skatterabatt för folkpensionärer m. m. all med bifall till motionerna 1978/79:1622yrkandet 5 och 1978/79:2349 yrkandel 4 samt med avslag på motionerna1978/79:400 och 1978/79:2435 yrkandel II hos regeringen hemställer alt det i molionen 2349 föreslagna systemetmed skatterabatt för folkpensionärer utreds av den aviserade ulredningen ompensionärernas beskaltning; 19. beträffandee.v/ra avdrag Jör folkpensionärer alt med bifall till motionen 1978/79:220 hosregeringen begär förslag om alt vid beräkning av extra avdrag vidinkomstbeskattningen för pensionärer vardera maken skall antas inneha hälftenav den gemensamma förmögenheten; 20. beträffande utlandssvenskarnas beskaltning atl med bifall till motionerna 1978/79:827 och1978/79: 1717 hos regeringen begären översyn av beskattningsreglerna försvenska medborgare bosatta utomlands; 25. belräffande åtgärder för alt stimulera enskiltsparande alt med bifall till molionen 1978/79: 2349 yrkandet 8 hosregeringen hemställer om åtgärder i syfte atl ytterligare stimulera enskiltsparande; 39. beträffande begränsning av den offentligautgiftsexpansionen alt med bifall till motionen 1978/79:2349yrkandet 9 som sin mening ger regeringen till känna vad i molionen anförls omnödvändigheten alt begränsa den offentliga utgiflsexpansionen; a, avslår det i propositionen framlagda förslaget tilllag om ändring i stämpelskattelagen (1964:308), b, avslår det i propositionen framlagda förslaget tilllag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskall. SkU1978/79:55 92 c, antar de i propositionenshemställan under momenten I - 10 och 13-15 intagna författningsförslagen, 2. av () och () somanser dels att .utskottets yttrande bort ha följande lydelse: Skatten på---- (=majoritelen s. 52)--- ideellaorganisatio ner. 1 samband med att skatteutskottet behandladeproposilionen /79:50 om inriktningen av den ekonomiska politiken m. m. i dedelar som avsåg skatteomläggning för erinrade utskottet om attprogressionen vid beskatiningen under 1970-talel successivt skärpts genompåverkan av såväl statlig som inkomstskatt och atl marginalskatteeffekternanumera blivit höga redan i mellaninkomstlägena. Enligt utskottets mening är ensänkning av marginalskatterna numera angelägnare än någonsin lidigare under1970-talet och utskottet hälsar därför med tillfredsställelse propositionensförslag. vill utskottet understryka vad också deparlemenlschefenanförl, nämligen atl en flerårig målmedveten reformpolitik krävs för alt kommatill rätta med de problem som skapats genom många års alltför kortsiktigtinriktade skallepolitik. Även föraren efter 1980 måste alltsåmarginalskallesänkningar genomföras. Trepariiregeringen anförde vid sitt tillträde hösten 1976all "en varaklig skallereform skall innehålla bl. a. sänklamarginalskaller i vanliga inkomsl-lägen". Vid riksmölels öppnande höslen1978 framhöll dåvarande stalsmi-nislern i regeringsförklaringen alt"regeringen kommer under att i etapper lägga fram förslag omändringar i skattesystemet med anledning av bl. a. förslagen årsskalteutredning". Del i propositionen 160 nu framlagda förslagel omfortsatt reformering av inkomstskatten får ses som ell fullföljande av deintentioner som trepariiregeringen således givit till känna.