bet · G201SoU17 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av motioner om företagshälsovården, m. m. Imotionen 1977/78:1098 av m. fl. (s) hemställs 1. att beslutar attteknisk och förebyggande företagshälsovård skall vara bidragsberättigad, 2. att hos regeringenbegär att utredningen om företagshälsovården och den yrkesmedicinskaverksamheten (företagshälsovårdsutredningen) i tilläggsdirektiv ges i uppdragatt utreda och föreslå ersättningsnivå då företagshälsovårdscentral drivs medenbart miljötekniker och sjuksköterska, 3. att som sin meninguttalar att kvoten för teknisk-medicine studerande samt skyddsingenjörer börökas. I motionen 1977/78:1511 av m. fl. (m)hemställs att hos regeringen begär att motionen överlämnas tillutredningen om företagshälsovården och den yrkesmedicinska verksamheten(företagshälsovårdsutredningen) för beaktande. Motionen1977/78:1511 berör ett flertal frågor med anknytning tillarbetsmiljölagstiftningen och företagshälsovården. a, påpekas att dentekniska utvecklingen resulterar i en ökande mekaniseringsgrad i arbetslivet,vilken i regel medför minskad fysisk belastning men leder till en ökning av depsykiska kraven. Detta tillsammans med en befolkningsutveckling med ett ökandeantal äldre leder till att arbetsmiljön bättre än måste anpassas tillmänniskors varierande förutsättningar. Hälsovårdsuppgifterna måste lösas genomen förebyggande verksamhet, främst ergonomiska åtgärder. Detta måste beaktasbl. a. vid planering av nya arbetsplatser m, m. Inom företagshälsovården börden sjukvårdande delen hållas så låg som möjligt, bl. a. med hjälp av olikaförebyggande åtgärder. Viktiga förebyggande åtgärder är utbildning ochinformation i arbetarskydd. Organisationsmässigt bör företagshälsovårdenkompletteras med en social del, med bl. a. personal-kurativ verksamhet. Helstbör företagshälsovården bedrivas i företagets egen regi, dvs. vara inbyggd iföretaget. Slutligen framhålls att utgifter bl. a. för den förebyggande delenav företagshälsovården i högre utsträckning än nu skall kunna ersättas från denallmänna försäkringen. Arbetsmiljölagen (1977:1160) har från den I juli1978 ersatt den tidigare gällande arbetarskyddslagen. Utgångspunkten är att dennya lagen skall vara 1 1978/79. SoU 1978/79:17 2 allmängiltigoch omfatta praktiskt taget allt arbete. Arbetsmiljölagen är en ramlag, 1 lagenanges endast de allmänna krav som kan ställas på arbetsförhållandena.Arbetsmiljön skall vara tillfredsställande med hänsyn till arbetets natur ocharbetet anpassas till människans förutsättningar i fysiskt och psykisktavseende. Huvudansvaret för arbetsmiljön skall ligga på arbetsgivaren men deanställda har ett skyddsansvar. Företagshälsovårdenär inte direkt reglerad i lag. Det framhölls emellertid redan i samband med1973 års delreform på arbetarskyddsområdet att företagshälsovården ute påarbetsplatserna bedöms som en av de mer väsentliga faktorerna för attåstadkomma en bättre arbetsmiljö (SoU 1973:25 s. 61). Sedan början av1970-talet haren avsevärd utbyggnad ägt rum. Målet är i princip att allalöntagare skall ha tillgång till företagshälsovård. Enligtgällande principer kan företagshälsovården vara inbyggd i företagen, om dessaär tillräckligt stora för att ha en egen företagshälsovård. På övrigaarbetsplatser sker ofta en samverkan genom att för flera företag gemensammaföretagshälsovårdscentraler anordnas. Organisationsmodellerna har sinutgångspunkt i de riktlinjer för företagshälsovård som antogs av SAF och LO år1967. Ett arbetsmiljöavtal träffades mellan SAF, LO och PTK. För denoffentliga sektorn träffades avtal om den statliga företagshälsovården den 1juli 1976. Det omfattar ca 400 000 anställda. På det kommunala området visar enenkät som företagit att 174 av landets kommuner harnågon form av företagshälsovård. Den omfattar ca 365 000 kommunalanställda. Företagshälsovårdenkan indelas i en teknisk och en medicinsk del. Man börjar dessutom kunnaurskilja en psykosocial del. Den tekniska delen består av tekniker medyrkeshygienisk och ergonomisk utbildning och erfarenhet. Den medicinska delenhar framför allt till uppgift att med olika metoder följa de anställdas hälsaoch välbefinnande och tidigt konstatera störningar som kan vara tecken påriskfaktorer i arbetsmiljö eller arbetsanpassning. Företagsläkarens uppgift äralltså inte i första hand att söka efter ohälsa hos enskilda individer för attingripa med behandling. Uppgiften är snarare att genom uppföljningar av deanställdas hälsa fånga in tecken på störningar i arbetsmiljön och viaarbetarskyddsorganisationen i företaget få sådana olägenheter eller riskeravhjälpta. Företagshälsovården kan också göra insatser när det gäller att tahänsyn till enskilda individers behov i fråga om arbetsmiljö ocharbetsplacering. anordnar kurser förföretagshälsovårdens personal. Kurserna avser dels utbildning förföretagsläkare, företagssköterskor och skyddsingenjörer, dels fortbildning förredan verksamma inom företagshälsovården. ämnar arbetarskyddsverketutbilda 90 företagsläkare, 120 skyddsingenjörer och 192 företagssköterskor.Dessutom SoU 1978/79:17 3 planerasen kurs för kvalificerade skyddsombud. För /80 planeras även enutbildning av företagsgymnaster i . Siffrorna kan jämföras med dem för1971, då det fanns 45 utbildningsplatser för företags-läkare, 50 förskyddsingenjörer och 60 för företagssköterskor. Antalet utbildade är dockmindre än antalet utbildningsplatser, eftersom det inte funnits tillräckligtmånga sökande till utbildningen. Ersättningfrån den allmänna försäkringen Enligt 2 kap. 7 if andrastycket lagen (1962:38 Domallmän försäkring gäller följande. "Allmän försäkringskassa äger medarbetsgivare, som anordnar läkarvård eller vidtager andra sju k vårdandeåtgärder så att kassans utgifter för sjukvårdsersättning kunna antagas minska,överenskomma om skälig gott-görelse för arbetsgivarens ifrågavarande kostnader.Sådan överenskommelse skall för att vara gällande fastställas avriksförsäkringsverket." Enligtde tillämpningsbestämmelser som i huvudsak gällt får arbetsgivareskostnader för läkarvård ersättas med högst hälften av de sammanlagdanettokostnaderna för sjuk- och hälsovårdande åtgärder. Om nettokostnaderna förde sjukvårdande åtgärderna understiger hälften av de sammanlagdanettokostnaderna för sjukvård och hälsovård, skall dock gottgörelsen reducerasi minst motsvarande mån. Den maximala sammanlagda gottgörelsen får såledesinte överstiga den totala sjukvårdskostnaden. Tillämpningsföreskrifternainnebär vidare att kostnader som arbetsgivaren skall svara för enligtarbetarskyddslagstiftningen inte får räknas med vid bedömningen avnettokostnaderna för företagshälsovården, och övriga kostnader får inteberäknas till högre belopp än som anses skäligt. Kostnader för bl. a. tekniskverksamhet får tas med i beräkningsunderiaget för gottgörelse till den del detär fråga om läkares eller annan sjukvårdspersonals medverkan i sådana åtgärder. Underden relativt långa tid som ersättningsreglerna varit gällande har det skett enkraftig utbyggnad av företagshälsovården. omfattades omkring 260 000anställda av företagshälsovård, för vilken ersättning utgick frånförsäkringskassorna med 7,7 milj, kr. var motsvarande antal omkring I250 000 anställda till en kostnad av 101 milj, kr. Trots att andra funktionerän sjukvård, t. ex, förebyggande medicinsk och teknisk verksamhet, utvecklatsstarkt inom företagshälsovården under de gångna 20 åren, har sjukvårdenalltjämt en stor omfattning. Enligt en undersökning som riksförsäkringsverketgenomförde svarade sjukvården för i genomsnitt knappt hälften av detotala bruttokostnaderna för företagshälsovården eller för av dendel av bruttokosinaderna som får beaktas vid beräkning av ersättning från denallmänna försäkringen, dvs. sjukvårdskostnader och kostnader för förebyggandemedicinsk vård. Delta kan tolkas så att 50-procentsspärren kommit att få enviss styrande effekt på utformningen av vården. SoU 1978/79:17 4 tillsattes utredningen omföretagshälsovården och den yrkesmedicinska verksamheten (A 1976:01).Utredningen skall överväga ett stort antal olika frågor med anknytning tillföretagshälsovården. I direktiven framhålls bl. a. att företagshälsovården arenviktig del av arbetarskyddet och liksom arbetarskyddet i övrigt har till syfteatt anpassa arbetsmiljön till den enskilde. Företagshälsovården bör varahuvudsakligen förebyggande. Behovet av sjukvård bör i största möjligautsträckning tillgodoses inom den offentliga primärsjukvården. Utbyggnaden avföretagshälsovården bör liksom ske på frivillighetens väg och frågorom dess innehåll m. m. regieras genom avtal och överenskommelser mellanarbetsmarknadens parter. Utbyggnadstakten måste anpassas efter de resurser somkan ställas till förfogande. Direktiven innehåller vidare bl, a. ett uppdragatt pröva frågan om en ändamålsenlig fördelning och planering avläkarresurserna inom företagshälsovården. Utredningen skall även ta upp frågorrörande utbildning av företagshälsovårdens personal. Inomkort väntas utredningen avge ett betänkande om den yrkesmedicinskaverksamheten. Hälso- och sjukvårdsutredningen (S 1975:04) har iuppdrag att utarbeta en helt ny lagstiftning för hälso- och sjukvården. Enligtutredningsdirektiven bör målsättningen präglas av en social helhetssyn påhälso- och sjukvården och därigenom inom ramen för samhällets totala insatserpå detta område även innefatta förebyggande åtgärder. Den nya lagstiftningenbör omfatta hälso- och sjukvården i dess helhet och således även de delar avvården som inte regleras i den nuvarande sjukvårdslagen. Utredningen skall ävenuppmärksamma bl. a. frågan om företagshälsovården. Utredningenom sjukförsäkringens ersättningsregler vid företagshälsovård och fick iapril 1972 i uppdrag att göra en översyn av reglerna för ersättning från denallmänna försäkringen för viss läkarvård, bl. a. sådan som lämnas inomföretagshälsovården. Översynen skulle ske i samråd med arbetarskyddsstyrelsen.Svenska landstingsförbundet och . Imaj 1977 avlämnades delbetänkandet (Ds S 1977:3) Sjukförsäkringensersättningsregler vid företagshälsovård. 1 betänkandet uttalas alt del motbakgrund av det utredningsarbete som pågår dels inom hälso-och sjukvårdsutredningen,dels inom företagshälsovårdsutredningen, f. n, inte kan anses påkallat attöverväga en utvidgning av försäkringens ersättningsregler till att SoU 1978/79:17 5 omfattaverksamhetsformer inom företagshälsovården vid sidan av del medicinska området.Man anser att ersättningssystemets grundkonstruktion i princip bor bibehållasoförändrad, men att reglerna bör anpassas till den utveckling som skett. Utredningenföreslår att ersättning från den allmänna försäkringen i fortsättningen skallkunna utges direkt för hälsovård, dvs. förebyggande medicinska åtgärder, påsamma villkor som för sjukvården inom förelagshälsovården. Förslaget innebäratt den s. k. 50-procenlsspärren upphävs och att ersättning i princip skallkunna utges utan begränsning med belopp motsvarande hälften av såvälhälsovårds- som sjukvårdskostnaderna. Utredningen föreslår vidare altkostnader för sådan medicinsk verksamhet som arbetsgivarna i enlighet medarbeiarskyddslagstiftningen är skyldiga att ombesörja skall få inräknas iunderlaget för ersättning från den allmänna försäkringen. Dehälsoundersökningar som ingår i den förebyggande verksamheten, och som enligtförslaget utan begränsning skall räknas med i underlaget för försäkringensersättning, bör enligt utredningen i högre grad än vad som f n. synes varafallet inriktas på yrkesrisker och faktorer i arbetsmiljön. Den önskvärdastyrningen av verksamheten bör t. v. åstadkommas genom direktiv,rekommendationer och information från arbetarskyddssiyrelsen ochsocialstyrelsen. Utredningsförslagethar remissbehandlats och övervägs f n, inom . I belänkandet behandlas två motioner med anknytningtill förelagshälsovården. Motionen 1977/78:1511 berör dessutom flera för helaarbetsmiljö-området gemensamma frågor, 1såväl motionen 1977/78:1098 (yrkandena 1 och 2) som motionen 1977/ 78:1511anförs all också annan företagshälsovård än egentlig sjukvård skall kunnaersättas genom bidrag från den allmänna försäkringen. Nuvarande regler på dettaområde innebär att ersättning från den allmänna försäkringen kan utgå medhälften av arbetsgivarens kostnader för förelagshälsovård, under förutsättningatt den sjukvårdande delen av verksamheten uppgår till minst 50 '. 'n, I annatfall minskas ersättningen i motsvarande grad. Dessa regler är betingade av atti princip endast sjukvårdande åtgärder som kan länkas minska det allmännaskostnader för sjukvård ärersättningsgilla. Den praktiska konsekvensen aversättningsreglerna är emellertid att vårdens innehåll kan påverkas så att denförebyggande delen av företagshälsovården inte tillåts öka alltför mycket iförhållande till den sjukvårdande delen. Detankonmner i första hand på den offentliga primärsjukvården att tillhandahållasjukvård. Som framgår av det föregående svarar även företagshälsovården förviss sjukvärdande verksamhet. Dess främsta uppgift är SoU 1978/79:17 6 emellertidatt genom olika uppföljande och förebyggande åtgärder verka för att redantidiga tecken pä yrkesbetingad ohälsa eller andra negativa faktorer iarbetsmiljön skall upptäckas så snart som det är möjligt och för att sådanahälsorisker i arbetsmiljön skall elimineras eller i vart fall begränsas. Eneffektiv verksamhet av detta slag är en förutsättning för att arbetsmiljönskall kunna anpassas till människans skiftande behov. Det är därför angelägetatt inte den allmänna försäkringens ersättningsregler är så utformade att dekommer att styra företagshälsovården i riktning bort från den förebyggandeverksamheten. Ivilken utsträckning företagshälsovården bör innehålla sjukvård övervägs avutredningen om företagshälsovården och den yrkesmedicinska verksamheten(företagshälsovårdsutredningen). Frågan om företagshälsovården skall ocksåuppmärksammas av hälso- och sjukvårdsutredningen. Resultatet av dessa bådautredningar kommer att få stor betydelse för frågan om vilket innehåll ochvilken utfornming företagshälsovården skall ha . Utskottet villdessutom erinra om att ett betänkande med förslag om delvis förändrade reglersåvitt avser ersättning från den allmänna försäkringen framlagts 1977 och änntiövervägs inom , I betänkandet föreslås ökade möjlighetertill ersättning för förebyggande medicinska åtgärder i avvaktan på att de ovannämnda utredningarna skall slutföra sitt arbete. Medhänsyn till det redovisade utredningsarbetet anser utskottet inte påkallat mednågot initiativ i fråga om företagshälsovårdens utformning ochinnehåll eller i fråga om ersättning för arbetsgivares kostnader förföretagshälsovård (motionen 1977/78:1098 yrkandena I och 2 samt motionen1977/78:1511 i motsvarande delar), Imotionen 1977/78:1098 yrkas också att som sin mening uttalar attkvoten för teknisk-medicine studerande samt skyddsingenjörer bör ökas. Utskottetvill erinra om att utbildningen av personal för företagshälsovården ökatkraftigt . Antalet utbildningsplatser på de särskildautbildningarna hos arbetarskyddsverket har mer än fördubblats sedan 1971.Antalet utbildningsplatser har inte helt kunnat fyllas med sökande. Förutom deav arbetarskyddsverket anordnade kurserna förekommer numera även ett stortutbud av annan utbildning av betydelse för företagshälsovården, såväl inom högskolansram som i annan regi. Intresset för arbetsmiljöfrågor är stort bland deutbildningsansvariga på olika nivåer. Det finns skäl att anta att utbildningeni företagshälsovård och i andra arbetsmiljöfrågor ökar i den takt som f, n, ärmöjlig med hänsyn bl, a, till rekryteringsmöjligheterna. Utskottet vill ocksåframhålla att företagshälsovårdsutredningen enligt sina direktiv skall ta uppbl. a. frågan om omfattningen av utbildning för personal tillföretagshälsovården. Utskottet anser att motionen 1977/78:1098 inte börföranleda någon åtgärd i här aktuell del (yrkandet 3). I motionen 1977/78:1511,som av motionärerna föreslås överlämnad till SoU 1978/79:17 7 företagshälsovårdsutredningenför beaktande, berörs vidare ett flertal andra frågor som på olika sättanknyter till problemet om hur man på bästa sätt skall anpassa arbetsmiljöntill människans särskilda förutsättningar och behov. Motionärerna framhållerbl, a. att man för att förbättra arbetsmiljön måste sträva efter att på ettbättre sätt än nu ta till vara människans starka sidor. Man bör anlägga enhelhetssyn på människan i den tekniska arbetsmiljön. Detta nödvändiggör enligtmotionärerna flera olika typer av arbetsmiljöförbättrande åtgärder, vilkabeskrivs närmare i motionen. Defrågor som tas upp i motionen 1977/78:1511 haren hög angelägenhetsgrad.Utskottet vill emellertid ifrågasätta värdet av att överlämna motionen tillföretagshälsovårdsutredningen med hänsyn till att flera av de frågor som tasupp av motionärerna redan omfattas av utredningens arbete och till att många avmotionärernas synpunkter dessutom fångats upp genom den nyaarbetsmiljölagstiftningen, vilken bildar utgångspunkten för utredningensarbete. Någon åtgärd med anledning av motionen 1977/78:1511 i häraktuell del är därför enligt utskottets mening inte påkallad. 1. att avslår motionen1977/78:1098, 2. att avslår motionen1977/78:1511. Närvarande:Kersti (), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), StigAlftin (s), (), () och ().