bet · G201JoU12 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av motioner om avfallshantering I molionen 1977/78:791 av m. fi. (s)hemställs, såvitt nu är i fråga (yrkande 7), atl beslutar att hosregeringen begära atl fattade beslut om åriigdeklarationsskyldighet för miljöfarligt avfall genomförs i enlighet medriksdagsbeslutet. Imotionen 1977/78:1257 av och (båda fp) hemställsalt hos regeringen begär förslag om intensifierade åtgärder i syfteall främja avfallshantering som baseras på återvinning av resurser i enlighetmed vad som anförts i motionen. Imolionen 1977/78:1273 av och (båda s) hemställsatt beslutar atl hos regeringen anhålla om all en utredning tillsättsmed uppgift att granska förpackningsindustrin, i syfte alt söka åstadkomma eninriktning mot en större användning av reiurglas, framför allt inombryggerinäringen. Imotionen 1977/78:1275 av i och i (båda fp) hemställs all ger regeringen lill känna vad som anförts imolionen om omhändertagande av utrangerade bilar. 1motionen 1977/78:1702 av () föreslås alt beslutarhemställa hos regeringen om en skyndsam översyn av bilskrolnings-lagsliftningenoch dess tillämpningar. I molionen 1977/78:791 erinras om alt densocialdemokratiska regeringen föreslog en rad åtgärder föratl förbättra förhållandena i fråga om kemiskt avfall. Förslagen innebar bl. a.alt kommunalt insamlingsmonopol skulle införas över hela landet också förmiljöfariigt avfall. Denna Ulvidgning av renhållningsmonopolet skullegenomföras . För alt ge samhället bättre möjligheter allbedöma det miljöfarliga avfall som uppkommer inom industrin föreslogs att allaindustrier med sådant avfall skulle lämna uppgifier om arten,sammansättningen, mängden och hanteringen av avfallet. Föratt förbättraomhändertagandet av avfallet föreslogs vidare alt etl samhällsdomineratbehandlingsföretag skulle byggas upp med ensamrätt lill omhändertagande ochbehandling av miljöfariigt avfall. I molionen påpekas atl denförsta deklarationen av miljöfarligt avfall från 1Riksdagen 1978/79. JoU 1978/79:12 2 1977 genomfördes emellertid efter beslul av regeringen ingensådan deklaration. 1978 kommer endast en begränsad deklarationsomgång atlgenomföras. fattade vid beslul omolika åtgärder som syftade till ökad återvinning och bättre omhändertagande avavfall (prop. 1975:32, JoU 1975:10, rskr 1975:161). a. alt sådant kemiskt avfall som kan anses miljöfariigt skulle omfattas avdel kommunala renhållningsmonopolel. Regeringen bemyndigades atl ålägga företaghos vilka miljöfarligt avfall uppkommer alt åriigen lämna uppgifter omavfallels art, sammansättning, mängd och hantering. Del framhölls isammanhanget alt ansvaret för alt del avfall som uppkommer vid produktionen kanlas om hand på etl från miljö- och resurssynpunkl riktigt sätt i första handmåste åvila producenten. Innan produktionen av en vara påbörjas bör det varakänt hur det avfall som aren följd av själva produktionsprocessen skallbehandlas liksom hur den färdiga varan skall omhändertas sedan den använts. Ipropositionen 1975:32 nämnde föredragande statsrådet upplysningsvis alt hanämnade föreslå regeringen atl i en särskild förordning om miljöfarligt avfallange de slag av avfall som skulle föras in under del kommunalarenhållningsmonopolel. Föredraganden anförde vidare bl. Jag biträder arbetsgruppens uppfattning altförelagen skall vara skyldiga alt lill myndighet lämna uppgifter om delmiljöfarliga avfall som uppkommer i verksamheten. Enligl min mening bör dock,som bl. a. har föreslagit, införas en obligaloriskdeklaralionsplikt för företagen i delta hänseende. Uppgifter om förelagensmiljöfarliga avfall är betydelsefulla inle bara som underlag för beslut ominsamlingsorganisation utan också för tillsynsverksamheten enligl bådemiljöskyddslagen och lagen om hälso- och miljöfarliga varor. Då såväl mängd somsammansättning av miljöfariigt avfall hos ett och samma förelag snabbi kanförändras, behövs enligl min mening en fortlöpande rapportering från företagen.I likhet med anser jag därför attdeklarationsplikten bör fullgöras med jämna mellanrum, lämpligen en gång omårel. Rapporteringsskyldigheten bör i första hand avse avfallets art,sammansättning, mängd och hantering. Gällandebestämmelser m. m. Hanteringen av miljöfariigt avfall regleras enWgiförordningen (1975:346) om miljöfarligi avfall. Förordningen, som trädde ikraft i sin helhet , reglerar uppgiflsskyldighet, tillståndtill yrkesmässig transport på väg, slutligt omhändertagande och utförsel avmiljöfariigt avfall. Reglernaom förelagens uppgifisskyldighet återfinns i 8 § förordningen, som efterändring föregående år (1977:777) har följande lydelse. JoU 1978/79:12 3 8 § Den som yrkesmässigt utövar verksamhet därmiljöfarligt avfall uppkommer är skyldig alt lämna uppgift om avfalletsart, sammansättning, mängd och hantering. Sådan uppgiftsskyldighet gäller ävennär slutligt omhändertagande av miljöfariigt avfall sker i anslutning till denanläggning dar avfallet uppkommer. Uppgiftenligt första stycket lämnas till hälsovårdsnämnden på blankett enligt formulärsom fastsiälles av efter samråd med miljödatanämnden.Hälsovårdsnämnden skall sända kopia av inkommen uppgift till . Naturvårdsverketför meddela föreskrifter som avviker från första styckei, om särskilda skälföreligger. I övergångsbestämmelserna lill ändringsförfatiningenangavs alt uppgifisskyldighet enligl 8 § första stycket ej skulle gälla år1977. I en Inierpellaiionsdebaii omgiftspridningen i Teckomalorp m. m. redovisade dåvarande jordbruksministern isitt svar vissa synpunkter på förevarande fråga och anförde bl. a. följande(protokoll 1977/78:7, § 18): Med anledning av de frågor som ,och ställt om företagens deklaration avmiljöfariigt avfall vill jag framhålla all jag anser del som utomordentligtviktigt atl förelagen lämnar samhället uppgifter om det miljöfarliga avfalletoch hur det hanleras. Erfarenheterna av den första deklarationsomgången år 1976har emellertid gett vid handen att informalion, blanketter och rutiner måstearbetas om för alt resultatet av deklarationen skall bli tillfredsställande. Dådetta arbete ännu inle är färdigt går det av tidsmässiga skäl inte atlgenomföra en ny riksomfattande deklaration för . Jag vill dock erinra omall hälsovårdsnämnderna i sitt tillsynsarbete kan avkräva företagen uppgifierom avfallshanteringen. Jag förutsätter all hälsovårdsnämnderna utnyttjar dennamöjlighet. Jag vill också påpeka all i en skrivelse heltnyligen till landets kommuner tagit upp frågan om snabb inventering av deindustrier som tidigare kan ha haft problem med kemiskt avfall. Verket hardärvid också lämnat vissa anvisningar för omhändertagandet av avfall som kankomma fram vid sådana inventeringar. Närdet gäller frågan om tidpunkten för nästa avfallsdeklaralion har jag eftersamråd med bedömt det vara möjligt all påskyndaförberedelsearbetet för nästa deklarationsomgång, som enligt förslag avnaturvårdsverket skulle äga rum . Deklarationen bör särskill inriktas påalt spåra det avfall som är mest riskfyllt från hälso- och miljösynpunkt.Därigenom räknar jag med att vi med förtur skall kunna fö fram uppgifterom detyper av avfall som bedöms kunna medföra särskilda problem från miljösynpunkt.Vidare får vi de ytteriigare erfarenheter som behövs för att genomföra enfullständig deklaration av allt miljöfarligt avfall. Regeringen har därför beslutat all uppdra åt alt vidta de förberedande åtgärdersom behövs för att genomföra en deklaration för . 1 den följande replikväxlingen uttaladejordbruksministern vidare följande: JoU 1978/79:12 4 har ställt etl par frågor omdeklarationerna. Som förutvarande departementschef känner tillatl dessa deklarationsblanketter skickades ut lill 67 000 företag och attsvarsprocenten blev 25. Atl de uppgifier som inlämnades bedömdes somotillförlitliga har till stor del ansetts bero på att utformningen avdeklarationsblanketterna och informationen var dålig. Vadsom sedan hände var följande -jag säger delta som en informalion, eftersomflera har frågat om detta. Sedandeklarationerna kommit in månader gjordes enstatistisk bearbetning i regi salt en särskildarbetsgrupp och utvärderade erfarenheterna av deklarationen. Arbetsgruppensrapport lämnades till . Arbetsgruppens arbeteåberopades av i dess framställning om uppskjutande av Rapporten skickades med lill deinstanser som fick framställning på remiss, nämligenstatistiska centralbyrån, statskontoret, miljödatanämnden, arbetarskyddssiyrelsen,statens industriverk, länsstyrelserna i , och Malmöhuslän. , , och , . Rapporten gav stödför att en deklaration inle kunde genomföras 1977. och - - tilldenna tanke har också samtliga de av mig uppräknade remissinstanserna anslutitsig. Vadsom nu sker har jag redan nämnt i mitt svar, men jag skall för säkerhels skullrepelera det. Kommunerna har uppmanats all ta upp frågan om en snabbinventering av de industrier som lidigare kan ha haft problem med kemiskaavfall. genomförs en deklaration som särskilt inriktas på alt spåradel avfall som är mest riskfyllt från hälso- och miljösynpunkt. En sä bra ochmeningsfull deklarationsblankett som möjligt skall ligga lill grund fördelslutliga uppgiflslämnandet från alla. Jag hoppas atl vi på delta sätt skallkunna få ut någonting av värde för nästa deklaralionsförfarande. Jag tror ocksåatl vi vid del tillfället måste ge en betydligt bättre informalion, I regeringsbeslutet fickstatens naturvårdsverk i uppdrag alt genomföra viss deklaration av miljöfariigtavfall som uppkommer , Som lidigare framgått skall deklarationensärskilt inriktas på det avfall som är mest riskfyllt från hälso- ochmiljösynpunkt. Under deklarationens genomförande skall samordning ske medmiljödalanämnden och andra berörda myndigheter och organisalioner. Regeringenhar dessutom uppdragit åt all vidta de förberedande åtgärdersom behövs för atl en fullständig deklaration skall kunna genomföras av delmiljöfarliga avfall som uppkommer , Bearbetningoch utvärdering av deklarationen för pågår f n. 1 en referensgrupp, somkontinuerligt följer arbetet, har vissa synpunkter framförts, som understrykerangelägenheten av atl en omsorgsfull uppvärdering av denna begränsadedeklaration (1978) slutförs innan förberedelserna för en fullständigdeklaration påbörjas. Det är enligl gruppens uppfattning angeläget alterfarenheterna års deklaration tas till vara så atl icke de bristerupprepas som vidlåder deklaration. Gruppen har även framhållit all JoU 1978/79:12 5 enfullständig deklaration måste föregås av en god informalion till berördaparter. Referensgruppen består förutom av representanter för naturvårdsverketav representanter för länsstyrelserna, miljödatanämnden, ,, , och LO. Iskrivelse lill regeringen anför statens naturvårdsverkall - även om enighet råder om behovet av atl få fram en fullständigavfallsdeklaration - förberedelsearbetet fören sådan deklaration avseende år1979 nu ej kan bedrivas på ett ändamålsenligt sätt. Verket hemställer därföratl erforderiigl förberedelsearbete i stället får bedrivas i sådan takt, atl endeklaration avseende kan genomföras och att sålunda den uppgiflsskyldighetsom föreligger enligl 8 § i förordningen om miljöfarligt avfall ej skall avse1979. Enligl kräver elt ändamålsenligt genomförande av enfullständig deklaration avseende all visst förberedandearbete redan nu blivit utfört. Härvid avses främst beställning och utsändningtill landets kommuner av listor över arbetsställen, som skall omfattas avdeklarationen. I avvaktan på beslut om genomförande har ejansett sig kunna vidta dessa kostnadskrävande åtgärder, vilka dessutom skulleha krävt stora insatser från kommunernas sida. Enligl molionen 1977/78:1257 är del angeläget attkraftigt intensifiera insatserna för att utveckla och införa nya och bättremetoder för avfallshantering. Delta kräver åtgärder när del gäller såvälforskning och ulveckling samt analyser av olika behandlingsmetoder somutnyttjande av olika styrmedel. bör hos regeringen begära att förslagom samlade åtgärder på detta område föreläggs . Ålervinningsprincipenlas upp även i molionen 1977/78:1273 som särskill behandlar frågan omförpackningar inom bryggerinäringen. Näringens övergång till burkförpackningarmåste enligt motionärerna te sig diskutabel. Förutom det slöseri av material -plåt eller plast/olja - som detta innebär, utgör burkarna dessutom enmiljöförstöring av belydande mått. Glasfiaskor som återanvänds är här attföredra såväl från resursanvändningssynpunkt som från miljösynpunkt. Även settmed utgångspunkt i den hårt ansträngda sysselsäliningssituationen förglasindustrin skulle en stimulans till en övergång till större användning avglasförpackningar enligt motionen vara positiv. JoU1978/79:12 6 Tidigareriksdagsbehandling m. m. Frågan om återvinning och omhändertagande av avfallgjordes vid lill föremål för en ingående prövning frånriksdagens sida i samband med behandlingen av vissa i prop. 1975:32 framlagdaförslag i ämnet. Såväl från regeringens som från sida (JoU 1975:10)betonades i nämnda sammanhang alt avfall aren resurs som i största möjligautsträckning skall användas på nytt. Åleranvändning måste, framhölls del, varaen ledande princip vid omhändertagande och behandling av avfall. Sparsamhei,hushållning och åleranvändning borde vara grundläggande för vårt utnyttjande avnaturresurser och för inriktningen av vår varuproduktion. Riksdagenhar även vid flera andra tillfällen bl. a. med anledning av motioner i ämnetunderstrukit vikten av all återanvändningsprincipen får utgöra grundval föravfallshanteringen. Det har i nämnda sammanhang pekats på de olika insatsersom, bl. a. i regi, vidtagits och vidtas i syfte all ernå enfrån samhällsekonomisk och miljömässig synpunkt ändamålsenligavfallsbehandling. Ifråga om utveckling av nya tekniska metoder har vidare erinrats om del slöd sommed medel från anslaget Slöd lill avfallsbehandling m. m. lämnas tillavfallsbehandling och lill försöksanläggningar för utprovande av nya tekniskametoder inom miljövårdsområdet. Riksdagenhar mot bakgrund av den verksamhet som bedrivs och de åtgärder som från olikamyndigheters och organisationers sida vidtagits och vidtas på förevarandeområde funnit syftet med väckta motioner i ämnet kunnat förväntas blitillgodosett utan något särskilt initiativ från sida. Motionerna hardärför inte ansetts behöva föranleda någon vidare åtgärd (senast JoU1977/78:3). Frånförenämnda reservationsanslag till Stöd lill avfallsbehandling m. m. utgårbidrag lill anläggning för återvinning eller annat nyttiggörande avhushållsavfall saml försöksanläggning för sådanl ändamål. Bidrag utgår ocksåtill anläggning för konventionell behandling av hushållsavfall samt tillanläggning för behandling av annat avfall än hushållsavfall. Garanti kan vidarelämnas för föriuster vid förvaring av annat avfall än hushållsavfall. a. bidrag till försöksanläggning i full storlek, som minskar vatten-eller luftförorening eller buller. Bidrag utgår med högst av godkäntbidragsunderlag. Bidragsbesiämmelserna finns i förordningen (1975:495) omstatligt stöd till avfallsbehandling m.m. Riksdagenhar för innevarande budgetår anvisat 34 milj. kr. under anslaget, vilkelinnebär en höjning med 10 milj. kr. i förhållande lill föregående budgetår(prop. 1977/78:100 bil. 13, JoU 1977/78:12, rskr 1977/ 78:177). Ibudgetpropositionen framhöll föredraganden att bidragsgivningen när del gälleranläggningar för behandling av avfall bör inriktas på all stimulerautvecklingen av ny teknik för återvinning och för bättre behandling avavfallet. JoU 1978/79:12 7 föreslår i årets alttotalt 142 milj. kr. för nästa budgetår anvisas till slöd lillavfallsbehandling m. m. Riktlinjerför den framtida naturresurs- och miljöpolitiken 1 direktiven (Dir. 1978:7) för den kommitté som ibörjan av detta år tillsalls för alt dra upp riktlinjer för en samlad svensknaturresurs- och miljöpolitik anförs bl. a. att kommittén bör utformariktlinjer fören långsiktig hushållning med naturresurserna inom de ramar somen ekologisk grundsyn kan komma all ange. I sammanhanget framhålls atlhushållningen med naturresurser bör inriktas mot användning av förnybaranaturresurser, en såväl kvantitativt som kvalitativt uthållig avkastning, en sålångt möjligt fullständig åleranvändning saml mot mer hållbara, reparerbaraoch återvinningsbara produkter. Utredningenom kostnaderna för miljövården utredning har i delbetänkandetDryckesförpackningar och miljö (SOU 1976:35) behandlat den i molionen1977/78:1273 upptagna frågan och för sin del föreslagit atl en särskildarbetsgrupp tillsätts med uppgift atl från miljö-, konsument- ochsamhällsekonomiska synpunkter undersöka möjligheterna atl la fram och införaelt bättre retursystem för dryckesförpackningar. Härvid bör beaktas de fördelarsom kan uppnås genom alt förutsättningar skapas för anslutning till systemetäven av de dryckestillverkare som slår utanför. Frågan övervägs inomregeringskansliet. I de båda motionerna 1977/78:1275 och 1977/78:1702krävs en översyn och omarbetningav de bestämmelser som infördes genomriksdagsbeslut i syfte atl fö lill stånd en effektivare organisationför omhändertagande och skrotning av utrangerade bilar. 1 den sistnämndamotionen framhålls atl den bilskrotningspremie på . som infördes år 1975inte helt har haft avsedd effekt all stimulera bilägare alt låta skrota sin bilunder kontrollerade former. Någon lösning på skroibilsproblemel har bilskrolningslagsliflningenoch del utvecklade bilregistret inte medfört. Den bilskrolningsfond som byggsupp av skrotningsavgiften på nya bilar har inle tagils i anspråk i beräknadomfattning för borttagande av gamla skroibilar ute i naturen och på "bilkyrkogårdar",Enligl motionen 1977/78:1275 avskräcker den nuvarande prisutvecklingen ochpremiens konstruktion uppenbariigen bilägare från att skrota ej bruk-ningsbarabilar. JoU 1978/79:12 8 Gällandebestämmelser m. m. Bilskrotningslagen (1975:343) ochbilskrotningsförordningen (1975:348) innehåller bestämmelser om ett ekonomisktstyrmedel, en kombination av avgift och subvention, som i myckel liknar etlpanlsystem med syfte alt undvika bilvrak i naturen och stimulera tillkontrollerad skrotning av bilar och återvinning av bildelar och material. Sedanden beläggs alla nyabilarmedenskrotningsavgiflom . Fr. o.m.den Ijanuari 1976 för en bilägare som låter skrota sin bil enskrolningspremie på . 1 etl inledningsskede fören mängd bilägare utskrolningspremie ulan att ha erlagl skrolningsavgifi, men kommerskroiningspremien att i stort sett utgöra en återbetalning avskrolningsavgifien. Skroiningspremien utbetalas endast mot skrotningsintyg somutfärdats av auktoriserad bilskrotare. Elt sådanl intyg krävs också för atlbilen skall avregisireras och bilägaren slippa betala bilskatt och försäkring.Skrotningsavgifterna går lill en fond, ur vilken bestrids delsskrotningspremier, dels bidrag till kommuns kostnader för atl la hand om ochsnygga upp efter skroibilar eller skrotupplag. Vidlagens tillkomst framhölls (prop. 1975:32, s. 61) all negativa effekter av denkonkurrensbegränsning som kunde följa av auktorisationssyslemels genomförandefrämst motverkades genom en fortlöpande och systematisk övervakning frånstatens pris- och kartellnämnds sida. Visade det sig att prisutvecklingen ingavbetänkligheter ankom det på nämnden atl i enlighet med sin instruktion sökapåverka bilskrolarnas prissättning i en för konsumenterna gynnsam riktninggenom överläggningar med vederbörande förelag. Skulle sådana överläggningarinle leda till avsett resultat, borde prisreglerande åtgärder tillgripas. Deåtgärder som i sådant hänseende stod lill buds enligl allmännaprisregleringslagen (1956:236) ansågs vara fullt tillräckliga för alt hindraoskälig prissättning. Vid riksdagsbehandlingen betonades vikten av altregeringen och berörda myndigheter med stor uppmärksamhet följde utvecklingennär det gällde genomförandel av det nya systemet för omhändertagande avskroibilar. En ingående utvärdering av systemet borde göras så snart sommöjligt. Regeringen borde på grundval av gjorda erfarenheter kunna vidta dejusteringar som befanns nödvändiga för alt systemet skall fungera på ett såändamålsenligt sätt som möjligt i enlighet med de intentioner som låg tillgrund för det aktuella lagförslaget (JoU 1975:10). I enlighet med riksdagensuttalande uppdrog regeringen åt och statens naturvårdsverkalt envar inom sitt förvaltningsområde följa genomförandet och den fortsattautvecklingen av ifrågavarande bilskrotningssyslem. Verken skulle efter samrådföreslå de åtgärder som kan behövas för alt åstadkomma en ändamålsenligulveckling av bilskrotningssystemet. Uppdraget skulle redovisas tilljordbruksdepartementet före . och häri skrivelser den 20 juniresp. redovisat resultatet av uppdraget. JoU 1978/79:12 9 Naturvårdsverketanför sammanfattningsvis följande. Bilskrolningslagsliflningen har inneburit en vissminskning av antalet privalskrolade fordon och auklorisalionsprövningen avbilskrotare har i de fiesta fall medfört en från miljö- och naturvårdssynpunktförbättrad skrot-ningsverksamhel. Kommunernas möjlighet alt erhålla bidrag urbilskrot-ningsfonden för insamling av fordonsvrak har resulterat iomhändertagande av betydelsefulla kvantiteter skroibilar. Naturvårdsverketanser dock atl för atl bilskrotningsiagsliftningen skall få en ändamålsenligoch en från ålervinningssynpunkl anpassad utformning bör följande beaktas - atl skrotningsmöjligheler för bussar, lastbilar ochhusvagnar noggrant följs upp, - all bilskrotningsiagsliftningen utökas lill altomfatta annat metallskrol, exempelvis elektriska hushållsmaskiner, - alt tidpunkt då auktorisation av bilskrotare börupphöra, närmare regleras, - all möjligheterna till all komma tillrätta med nuvarandebrister i systemet med skrolningspremier utreds i särskild ordning så atlutbytet av systemet förbättras, - att försäljning av skroibilar för vilka premieutbetalats regleras, - atl systemet med skrotningspremier vidgas till allomfatta fier fordon, - alt tidsbegränsad tjänst inrättas som används föralt stimulera och informera kommuner all genomföra bilskrotningskampanjer, - all informationsmaterialet ses över och förnyas ierforderiig omfattning. Trafiksäkerheisverkei föreslåren samhällsekonomiskbedömning av motiv och bestämmelser för den befrielse från skyldighet atl bidralill väglrafikvä-sendels fasta kostnader och befrielse från eljest gällandeförsäkringsplikt som sker genom utnyttjande av bilregislersyslemeisavslällningsinslitui. Det kan inte uteslutas all del finns bärandesamhällsekonomiska skäl för all innehav av fordon som används säsongsmässigteller hålls i reserv för konjunkturförändringar i likhet med andra fordon börbidra till betalningen av kapacitets- och syslemkostnader. Detta skulle i såfall också medverka till ett ökat inlresse alt ulan längre dröjsmål lämna inskrotningsfärdiga bilar till skrotning. föreslår alldessa frågor med anknytning lill bilregislersyslemeis avslällningsinslitui ochbilskrolningssystemels utveckling utreds i anslutning till den avnaturvårdsverket föreslagna utredningen eller i annan särskild ordning. Styrelsenför , som beretts tillfälle alt avge yttrande över debåda verkens förslag, har i skrivelse lilljordbruksdepartementet framfört bl. a. följande synpunkter. Styrelsenanser för sin del atl det redovisade materialet innehåller en intressantprobleminvenlering. Det erfordras dock en mer djupgående analys och ytteriigareöverväganden kring de olika problemen innan förslag kan lämnas om ändringar ilagstifining och lagtillämpning saml ytteriigare informalion. I dessaöverväganden bör även ingå en översyn av avställnings- JoU 1978/79:12 10 institutet,vilket föreslagits av trafiksäkerheisverkei. 1 detta sammanhang bör ocksåenligt styrelsens mening särskilt beaktas problemen med transportkostnadernaför skroibilar från övre Norriand och med kostnaderna för insamling avskroldäck för återvinning. Närdel gäller omhändertagande av redan övergivna fordon ställer sig styrelsentveksam lill förslag. Motsvarande effekt bör enligt styrelsenkunna uppnås genom ökal samrådsförfarande på länsavdelningsnivå(länsavdelningar) med utnyttjande av de experter som kanfinnas från genomförda kampanjer.