bet · G201SoU3 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av motion om lungröntgenundersökning av invandrare, m. m. I betänkandet behandlar utskottet en motion omlungröntgenundersökning av invandrare saml tar upp vissa andra frågorbeträffande invandrarna och hälso- och sjukvården. 1 molionen 1977/78:1115 av ()och () hemställs att till regeringen uttalar attsådana rutiner skapas inom den förebyggande hälsovårdens ram att invandrareskärmbilds- eller rönlgenundersöks efler invandring. 1 motionen anförs bl. a. att i förhållande till deflesta övriga länder frekvensen av lungtuberkulos är mycket låg i . Detpåpekas emellertid att genom det ökade resandet mellan länderna och genominvandring från länder med hög luberkulosfrekvens risken att sjukdomen på nyttökar alltjämt finns. Molionärernaframhåller alt tuberkulosen är en starkt miljöbetingad sjukdom, varav följeralt de som lever i dåliga bostadsmiljöer, arbetar i mindre goda arbetsmiljöeroch lever under oordnade sociala förhållanden utgör riskgrupper som motiverarinsatser i särskild ordning. Det påpekas att våra invandrare därför ofta har enutsatt ställning och atl invandrarna dessutom ofta kommer från länder med högtuberkulosfrekvens, länder som saknar motsvarighet lill vårt system medhälsoundersökning. Motionärerna anför att uppgifter från sjukvårdshuvudmännen ide län, som har hög andel invandrare, visar au andelen tuberkulosfall blandinvandrarna är betydligt högre än hos befolkningen i övrigt. Motdenna bakgrund bör invandrarna enligt molionärerna skärmbilds-ellerröntgenundersökas efter invandringen. Motionärerna föreslår atl delinom ramen för regelmässigt pågående verksamhel skapas sådana rutiner attinvandrare, såsom speciell riskgrupp, undersöks efterinvandringen. En lämplig metod, sägs det, är att undersökning aktualiseras isamband med alt uppehållstillstånd lämnas. För all bredda beslutsunderiaget införmotionsbehandlingen anordnade utskottet ett sammanträde medföreträdare för , statens invandrarverk ochLandstingsförbundet, varvid frågan om hälso-och sjukvården för invandrarnabelystes genom föredragningar av och utfrågningar med dessa företrädare. Införsammanträdet inkom från nämnda 1 1978/79. SoU 1978/79:3 2 myndigheteroch promemorior rörande frågan om hälso- och sjukvården förinvandrare. Rättenför utlänning att inresa, vistas och arbeta i Bestämmelserom utlännings rält all inresa, vistasoch arbeta i finns i utlänningslagen (1954:193) och iullänningskungörelsen (1969:136). De nordiska länderna har sedan 1950-lalel engemensam, fri arbetsmarknad, vilket innebär alt nordiska medborgare fritt kanslå sig ner och arbeta i annal nordiskt land än hemlandet. Passkontrollen vidde iniernordiska gränserna är också upphävd för nordbor. Förulomnordiska medborgare fordras giltigt pass och i vissa fall visering förvistelse i riket upp . Krav på visering är i och för sig enhuvudregel men denna är försedd med en mängd undantag. För längre tidsvistelse än krävs uppehållstillstånd. Föratl ulomnordisk medborgare skall få ta anställning i fordrasarbetstillstånd, vilket i regel måste vara klart före inresan. Den som är giftmed svensk medborgare behöver inget arbetstillstånd men väl uppehållstillstånd.Ej heller behöver den som är ha arbetstillsländ under förutsättningall vårdnadshavaren/arna är svensk/a medborgare eller bosall/ a i samlhar uppehållstillstånd eller arbetstillstånd. Den som bosatt sig här erhållersom regel efter ell års vistelse permanent uppehållstillstånd. Den som harpermanent uppehållstillstånd behöver inte arbetstillstånd. Med permanentuppehållstillstånd kan sägas följa del maximum av rättigheter som generellt kanuppnås ulan svenskt medborgarskap. Arbetstillståndmeddelas efter en arbetsmarknadsbedömning. Denna görs från fall till fall avarbetsmarknadsverket och arbetsmarknadens [larter. 1 det allmänna språkbruket används ordet"invandrare" på ett icke närmare specificerat sätt. 1 regel räknaslill invandrarna såväl utländska medborgare som är bosatta i sompersoner som erhållit svenskt medborgarskap och deras i födda barn. 1den officiella statistiken redovisas dels utländska medborgare, dels utrikesfödda. Den1 var antalet utländska medborgare i vårt land ca 410 000, varavca 92 000() var födda i . Antalet utrikes födda var samtidigtca 550 000, varav ca 232 000 () var svenska medborgare. Fördelningenpå födelseland och medborgarskap var följande. SoU 1978/79:3 Invandringen till har under tidigare årvarit starkt konjunkturbun-den. Detta mönster har emellertid, som framgår avnedanstående tabell över invandringen fr. o. m. av utländskamedborgare, bmtits . Trots lågkonjunkturen harnettoinvandringen ökat. uppgick den enligt preliminäraberäkningar till ca 24 000 personer. Arbetskraftsinvandring i traditionell meningförekommer numera endast från de nordiska länderna, främst . Under år1977 var nelloinvand-ringen från ca 10 000 personer. Ett stortinvandringsunderskoll för danska medborgare ledde dock till atlneitoinvandringen från hela stannade vid ca 9 000 personer. Invandringenfrån ulomnordiska länder har däremot dominerats av främst flyktingar och näraanhöriga till personer som är bosalla i . Utlänningar som tillhör dessakategorier kommer hit och tillåls alt stanna här av andra skäl änarbelsmarknadsskäl. 1*1978/79. SoU 1978/79:3 4 invandringär därför mindre konjunkturkänsligt än arbetskraftsinvandringen. Drygt22 000 personer fick svenskt medborgarskap . Siffran för år 1977beräknas bli något högre. Detta innebär en markant ökning i förhållande lill år1975, då molsvarande antal varca 14 300. Det lolala antalet naturaliseradesvenska medborgare som finns i uppskattas till närmare 300 000. Antalettill vårt land inkomna flyktingar utgjorde under / 77 drygt 2200. Över 1 250 personer överfördes i samarbete med FN:s flyktingkommissariefrån länder i och ca 75 från övriga länder. Därutöver skeddeorganiserad överföring av drygt 20 anhöriga lill lidigare anlända flyktingar.Under nämnda budgetår inreste enskilt ca 860 utländska medborgare, vilkajämställdes med flyktingar. Flyktingar och med flyktingar jämställda personerlas under den första liden i om hand av istyrelsens permanenta motlagningsförläggningar i och , itillfälliga förläggningar eller i enskild inkvartering. () genomför sedanhöslen 1974 löpande årliga undersökningar av levnadsförhållandena i form avpersonliga intervjuer med ett urval av befolkning. Resultatenpubliceras i en serie i officiella statistik (SOS) benämndLevnadsförhållanden. Resultatredovisningen från , somomfattade levnadsnivåkomponenterna hälsa, sysselsättning, boende, utbildningoch ekonomi, har varit föremål för en specialbearbeining med hänsyn lillinvandrarnas levnadsförhållanden. Uppgifter från denna specialbearbetning harpublicerats i skriften Levnadsförhållanden, rapport nr9, invandrarnas levnadsförhållanden1975.1 fråga om invandrarnas hälsotillstånd framkom del bl. a. alt sjuklighelenhos invandrarna i stort sett inte var högre än bland svenskarna. När däremotinvandrarna jämfördes med svenskar av samma ålder och kön visade det sig alt deförra i högre utsträckning hade nedsatt arbetsförmåga och led av långvarigasjukdomar. hade emellertid invandrarna de tyngre och monotonarearbetena och de bullrigare och dammigare arbetsmiljöerna. Invandrarna hade inågot större omfattning konsulterat läkare men man hade också - del gälldesydeuropéer - oftare avstått från att söka läkare när man tyckt sig behövahjälp. Tandläkare hade anlitats mindre ofta av utlänningarna än av svenskarna. Nuvarandeordning beträffande skärmbilds- eller röntgenundersökning av invandrare m. m. För sådana flyktingar, som genom beslut avstatsmakterna kollektivt överförs till från flyktingläger i utlandetoch lill en början inkvarteras i SoU 1978/79:3 5 arbetsmarknadsstyrelsensmottagningsförläggningar m. m., sker skärmbilds-undersökning och i forekommandefall lungröntgenundersökning (i fullfor-mal) redan vid utlagningen iflyklinglägren. Då så erfordras sker ytterligare skärmbildsundersökning ellerlungrönlgenundersökning under vistelsen i motiagningsförläggningen. Sådanaenskilt inresta utlänningar, som jämställs med flyktingar och som under denförsta liden här omhändertas vid arbetsmarknadsstyrelsensmottagningsförläggningar, far genomgå skärmbildsundersökning ellerlungrönlgenundersökning under vistelsen i mottagningsförläggningen, om sjukdommisslänks. Vid kollekliv överföring hit av arbetskraft, variarbetsmarknadsstyrelsen medverkar, görs läkarundersökning och, om läkarenanser del erforderligt, skärmbilds- eller lungrönlgenundersökning redan isamband med utlagningen. 1övrigl har invandrarna - i den mån vederbörande arbetsgivare inte föranstaltatom skärmbildsundersökning- varit hänvisade till den allmännaskärmbildsverksamhelen. Denna har bedrivits av staten fram , dålandstingskommunerna log hand om den. I rekommendationer som år 1969utfärdade till sjukvårdshuvudmännen om den fortsatta skärmbildsverksamhetenuppmärksammades behovel av skärmbildskontroll för invandrare efterinvandringen. Mot bakgrund av att resultaten avhälsoundersökningar av flyktingar lydde på atl tuberkulos var avsevärt mycketvanligare bland flyktinggrupper än i den svenska befolkningen underströksocialstyrelsen i skrivelse till dispensäriäkarna vid landetstuberkulosdispensärer behovel av fortsatt uppmärksamhet på invandrare -särskilt flyktingar. a. atl hälsokontroll kundeexempelvis behöva initieras bland flyktingar som ej förut blivit undersöktaefter ankomsten lill - såsom belräffande vissa flyktingar som intevistas på motiagningsförläggningarna. Vidare anfördes all även invandrare, somkommit lill av arbelsmark-nadsmässiga skäl, lorde vara i behov avhälsoundersökning i de fall då de emigrerat från länder med högtuberkulosmorbidiiel. har utfärdat en (SOSFS(M) 1978:5) med allmänna råd om lungröntgenvid hälsoundersökningar i vissa fall. I kungörelsen lämnar socialstyrelsenallmänna råd om i vilken utsträckning lungröntgen (dvs. skärmbildsundersökningeller lungrönlgenundersökning i fullformai) bör ingå i hälsoundersökningar isamband med anställning och utbildning inom vissa yrkesområden och för kontrollav speciella riskgrupper. Som en riskgrupp anges bl. a. invandrare från ländermed sämre tuberkulos-situation än i vårl land. 1 ell avsnitt, vari frågan om ivilken utsträckning lungröntgenundersökningar bör ske, anges beträffandeinvandrare bl. a. följande. SoU 1978/79:3 6 Invandrare till bör efter ankomslenhit genomgå lungröntgenundersökning. Skolhälsovården ansvarar för allinvandrarelever i skolan vid behov rönlgenundersöks. Eventuellt fortsattkontroll bör av vederbörande läkare föreskrivas från fall till fall med hänsyntagen till lungbild, hereditet, anamnes och övriga relevanta omständigheter. Vadnu .sagts bör gälla även för utlandssvenskar, som efter längre tids vistelse iland med elt sämre luberkulosläge än i , återvänder hit för atl bosättasig här. Informationlill invandrare om behovet av lungrönlgenundersökning, var sådanaundersökningar utförs m. m. bör lämnas av berörd personal inom hälso-, sjuk-och socialvården. Sådan information bör även kunna lämnas av statensinvandrarverk (genom dels. k."invandrarpakelet")-t. ex. i samband medkyrkobokföringen-och av kommunernas invandrarbyråer, vilka byråer också börkunna lillhandagå med tolkservice. Vissautredningar m. m. Invandrarulredningen (In 1969:22), som haft iuppdrag all utreda invandrares anpassningsproblem m. m., avgav sittslutbetänkande (SOU 1974:69) 3 jämte bilaga m. m. I ettsärskilt avsnitt i slutbelänkandet behandlades frågor om hälso- och sjukvård(s. 169-178). Ulredningen redovisade därvid bl. a. översiktligt hälsorisker somkan hänföras dels lill situationen före utvandringen, dels lill situationen isamband med invandringen, dels lill störningar som kan uppstå efter en längretids vistelse i invandringslandet. Invandrarulredningen(lU) anförde i fråga om hälsoundersökningar bl. a. följande. lU anser således sammanfattningsvis atl det ärutomordentligt viktigt atl invandrare möjligl efter bosättningen iSverige bereds goda praktiska möjligheter att genomgå hälsokontroll, inklusiveskärmbildskontroll, och alt särskild målgruppsanpassad information ges tillinvandrare om värdel atl utnyttja erbjudande om hälsoundersökningar. Alla åtgärderbör vidtas för att söka upptäcka sjukdomsfall blandinvandrare som befinner sig i riskzonen. För tuberkulosens del gäller delexempelvis personer som bor i undermåliga bostäder eller eljest lever undersanitärt och hygieniskt icke acceptabla förhållanden. lU vill därför starktförorda all informationen om skärmbildsundersökning görs så effektiv sommöjligl och atl denna information intensifieras inom hela hälso-, sjuk- ochsocialvården. Den bästa möjligheten alt nå samtliga invandrare med dennainformation torde vara alt göra erbjudandet om hälsoundersökning i samband medkyrkobokföring eller då vederbörande skrivs in i försäkringskassa. sådanlerbjudande från samhällets sida bör kunna uppfattas som en positiv åtgärd somföretas med hänsyn till den enskildes bästa. Invandraruiredningens slutbetänkande låg bl. a.lill grund för förslag i prop. 1975:26om riktlinjer för invandrar- ochminoritelspolitiken m. m., som behandlades av (InU 1975:6,rskr 1975:160), 1 proposi- SoU 1978/79:3 7 tionenanförde föredragande statsrådet bl, a. atl såväl hälsokontroll somhälsobefrämjande åtgärder som avsåg invandrare borde bedrivas inom ramen fördeallmänna insatserna för all förbättra företagshälsovård, mödravård ochbarnavård samt inom den förebyggande hälsovården i stort. Det påpekades ävenatl behovet av särskild information till invandrare borde uppmärksammas avsjukvårdshuvudmännen. Med anledning av ett utredningsuppdrag avregeringen överiämnade till regeringen en av ensärskild ledningsgrupp (hälsokonirolluiredningen) utarbetad rapport.Hälsoundersökningar och annan förebyggande hälsovård, utvecklingstendenser (bl.a. publicerad som nr 1978:6 i .Hälsokontrollutredningen-som begränsade sitt arbete lill i huvudsak den del avhälsovården som avser .sjukdomsförebyggande och sjukdoinsuppspårande åtgärder -fann att hälsoundersökningar endast var motiverade i den mån det kunde visas,alt åtgärderna på ett gynnsamt sätt påverkade dödlighet, sjuklighet och/ellerlivskvalitet avseende medborgarnas förmåga atl uppleva en meningsfull tillvaroi samhället. Ulredningen föreslog att hälsokontroller och annansjukdomsförebyggande verksamhet - innefattande hälsoupplysning - skallförankras inom primärvården och atl ansvaret för planeringen av hälsokontrolleroch sjukdomsförebyggande verksamhet skall anförtros sjukvårdshuvudmannen.Hälsokontrollutredningen ansåg vidare, att det borde ankomma på varjesjukvårdshuvudman att med hänsyn lill förefintlig efterfrågan och tillgäng påresurser besluta om inriktning, metoder och organisation för befolkningen avregelbundet återkommande hälsoundersökningar. Utredningen föreslog ett programför dessa undersökningar. Ledamöterav vetenskapliga råd och annan expertis avgav lillhälsokonirolluiredningen utlåtanden om vissa sjukdomar och om kravet påresurser för behandling av desamma m. m. 1 en sammanfattning av de synpunktersom härvid framfördes sägs belräffande tuberkulos bl. (s. 75) alt mednuvarande luberkulossilualion allmänna skärmbildsundersökningar knappast ärlönsamma om man ser enbart till utbytet av tuberkulosfall men all riktade undersökningarav speciella grupper -1, ex. invandrare - däremot bör kunna vara av stortvärde. Socialstyrelsenföreslog i enlighet med förslag av hälsokontrollutredningen alt rapporten medtillhörande bilagematerial skulle överlämnas till den tillkalladehälso- och sjukvårdsutredningen (S 1975:04) för beaktande i samband med dessutredningsarbete. Med hänsyn till att denna utredning på ell övergripande sättskall se över målsättningen för hälso- och sjukvården -innefattande även olika förebyggandeåtgärder - samt skall lägga denna översyn till underlag för en ny hälso- ochsjukvårdslagstiftning fann inte anledning att ta ställning tilldetaljerna i hälsokontroll- SoU 1978/79:3 8 Efler remissbehandling av skrivelse ochhälsokontrollulredningens rapport har regeringen beslutatöveriämna handlingarna till hälso- och sjukvårdsutredningen. Utredningsarbeteom uttagning och omhändertagande av flyktingar m. m. En tillkallad arbetsgrupp inomarbetsmarknadsdepartementet har haft i uppdrag all se över gällande fonner föruttagning och omhändertagande av fiyktingar m. m. Arbetsgruppen har i maj i årtill fullgörande av sitt uppdrag till statsrådet och chefen förarbelsmarknadsdeparlemeniel avgelt betänkandet (Ds A 1978:1) ochflyktingarna. Betänkandet har remissbehandlats och är föremål för fortsattberedning inom . Tidigareriksdagsbehandling av frågor om hälso- och sjukvård för invandrare Motioner med yrkanden som var likartade med delyrkande som framförs i motionen 1977/78:1115 har behandlats av underåren 1973 och 1974. Pä förslag av socialutskottet (SoU 1973:5 s. 33 och SoU1974:5 s. 19) avslog motionerna. Utskottet hänvisade till atl fråganom hälsokontroll av invandrare uppmärksammats dels i rekommendationerbeträffande den allmänna skärmbildsundersökningen, dels i direktiven förinvandrarulredningen. Vidare anförde ulskollel alt frågor om hälsokontroll avinvandrare kunde bli uppmärksammade av ovannämnda hälsokontrolluiredning. betänkande nämnde utskottet även all Svensk lungmedicinsk förening,som är en sektion av , antagitrekommendationer om skärmbildsundensök-ningar, vari det förutsattes atl skärptuppmärksamhet skulle ägnas åt olika riskgrupper. Som de viktigaste bland dessariskgrupper angavs bl. a. invandrare från länder med sämre luberkulossilualionän vår egen. 1 en väckt motion begärdes bl. a. enutredning rörande invandrarnas Speciella sjukvårdsbehov. 1 molionen framhöllsbl. a. all de åtgärder som vidtagits på sjukvårdsområdet för atl hjälpainvandrarna framstod som otillräckliga med hänsyn till att invandrare som blirsjuka mänga gånger möttes av särskilda problem av social och medicinskkaraktär. Påförslag av socialutskottet i betänkandet SoU 1976/77:13 avslog riksdagenmotionsyrkandel; Utskottet anförde bl. a. följande. På sjukvårdsområdet har vidtagits olika åtgärderför all underiälla språkkonlaklerna för invandrare. Landstingsförbundetrekommenderade sjukvårdshuvudmännen att bekosta tolkservice ochsocialstyrelsen har till bl. a. distriktsläkare och landslingen disiribueraien förteckning kallad Invandrarnas läkarkontakter, vari läkarna sammanställtslandstingsvis SoU 1978/79:3 9 meduppgifl om namn, adress, specialitet och språkkunnighei. I det ovan angivnaslutbelänkandet (SoU 1974:69) har invandrarulredningen bl. a. getl enöversiktlig redovisning av hälsorisker för invandrarna. Därvid har redovisatssåväl risker som kan hänföras till situationen före utvandringen och lillsituationen i samband med invandringen som störningar som kan uppstå efter enlängre tids vistelse i invandringslandet. Betänkandet utgjorde grundval förförslag om riktlinjer för invandrar- och minoritelspolitiken, som riksdagengodkände (prop. 1975:26, InU 1975:6). Regeringen har i förordningen (1976:310)om åtgärder för invandrare m. fl. a. föreskrivit att statlig myndighetskall i enlighet med dessa riktlinjer inom sill verksamhels-område fortlöpandebeakta sitt ansvar för invandrare och språkliga minoriteter och därviduppmärksamma alt särskilda åtgärder kan behövas i fråga om dessa grupper. Medhänsyn lill del ansvar som bl. a. har för invandrarna och dåstatens invandrarverk skall fortlöpande bevaka behovel av åtgärder saml föreslåoch samordna åtgärder för atl främja invandrares sociala situation i värt landfinns det enligt utskottets mening anledning räkna med atl frågan ominvandrarnas speciella sjukvårdsbehov uppmärksammas utan någol initiativ avriksdagen. Del förtjänar i sammanhanget framhållas att den tillsatta utredningen(S 1975:04) om en ny lagstiftning för hälso-och sjukvården som grundval försill arbete skall föra en målsällningsdis-kussion med utgångspunkt atl alla sombor i vårl land skall ha räll lill hälso-och sjukvård på lika villkor.Målsättningen för utredningens arbete skall präglas av en social helhetssyn påhälso- och sjukvården och därigenom även innefatta förebyggande åtgärder. Undersökningar i och andra västeuropeiskaländer har visat alt andelen tuberkulosfall är betydligt större hos invandrareän hos befolkningen i övrigt. Invandrare kommer ofta från länder med högluberkulosfrekvens. 1 många fall dåliga kost-, bostads- och/ellerarbetsmiljöförhållanden för invandrarna i det nya landet innebär särskildarisker. Någonskyldighet för den som invandrar till vårl land atl genomgålungrönlgenundersökning (skärmbildsundersökning eller lungröntgenundersökningi fullformat) finns inte, såvida inte luberkulossjukdom direkt misstänks hoshonom eller hos person i hans närmaste omgivning. Flyktingar som tas emot ivårt land och till en början inkvarteras i arbetsmarknadsstyrelsensmottagningsföriäggningar fär emellertid under vistelsen i motiagningsförläggningarnagenomgå lungröntgenundersökning om sådan inte skett redan i samband med atlflyktingarna överförs till . Invandrarbarn och invandrarungdomar nås istor utsträckning av barnhälsovården och skolhälsovården och kan i anknytninghärlill genomgå lungrönlgenundersökning. Förde förvärvsarbetande vuxnainvandrarna står ofta lungröntgenundersökning i anknytning tillföretagshälsovården till förfogande. Samtliga anställda i vissa näringar m. m.är underkastade återkommande lungröntgenundersökningar. Många invandrare -särskilt de hemmavarande kvinnorna - omfattas dock inte av rutinmässiglungröntgenundersökning. har i rekommendationer om fortsattskärmbildsverksamhet. SoU 1978/79:3 10 somgavs i en promemoria av angående rekommendationer omfortsatt skärmbildsverksamhel, och i en utfärdad kungörelse med allmännaråd om lungröntgen vid hälsoundersökningar i vissa fall (SOSFS (M) 1978:5) -vilken ersatt den tidigare promemorian - understrukit att invandrare arenriskgrupp beträffande tuberkulos och atl invandrare bör genomgålungröntgenundersökning efter invandringen. 1 kungörelsen harframhållits att information till invandrare om behovet avlungrönlgenundersökning och om var sådana undersökningar utförs m. m. börlämnas av berörd personal inom hälso-, sjuk- och socialvården, av statensinvandrarverk och av kommunala invandrarbyråer. 1motionen 1977/78:1115 av () och ()påpekas - mot bakgrund av den högre tuberkulosfrekvens som invandrarnauppvisar än befolkningen i övrigt och den större risk invandrarna löper allådra sig tuberkulos på grund av brister i miljön - bl. a. att invandrarna, sominte varit inlemmade i vårt system för tuberkuloskonlroll, bör få samma chansatt undgå konsekvenserna av sjukdomen genom lungrönlgenundersökning(skärmbildsundersökning eller lungrönlgenundersökning i fullformat) snarastefter invandring. Motionärerna framhåller atl det är självklart atl invandrareskall ha del av våra välfärdsanordningar och att denna princip måste gälla äveni nu aktuellt avseende. Molionärerna begär alt skall uttala attsådana rutiner skapas inom den förebyggande hälsovårdens ram att invandrarelungröntgenundersöks efter invandringen. funnit det angeläget all skaffa in en bredare information beträffandefrågan om invandrarnas kontakter med hälso- och sjukvården, anordnade utskottetden ett sammanträde med företrädare för , statensinvandrarverk och , varvid frågan belystes genomföredragningar och utfrågningar. Myndigheterna och hadeinför sammanträdel inkommit med promemorior i frågan. Sammanfattningsvisframhölls i promemoriorna och vid sammanträdet alt invandrarna inte i förstahand ulgör ell medicinskt problem på det sättet all de skulle hotahälsotillståndet hos den inhemska befolkningen. På grund av brister i hälso-och sjukvården i hemländerna kan del emellertid hos många nyanlända invandrarefinnas ett ackumulerat behov både av sjukvård och hälsovård. Som ett problemframhölls alt invandrarna har bristande kunskap om organisationen ochutformningen av hälso- och sjukvårdsväsendet i vårl land och om de tjänster-inte minst rådgivning i hälsofrågor-detta kan ge dem.