bet · G201FiU5 · 1978-12-31 00:00:00 — 1978/79: 5 med anledning av motioner om välfärdsmätning ochförmögenhets-redovisning I detta betänkande behandlas motionerna 1977/78: 931 av m.fl. (s) om en fördjupad levnadsnivåundersökning beträffande företagare ochjordbrukare, 1977/78: 934 av . (s) om levnadsnivåmätningar m. m. och 1977/78: 1426 av m.fl. (s) om redovisning av förmögenhetsfördelningen i . Motion om en fördjupad levnadsnivåundersökningbeträffande företagare och jordbrukare. I motionen 931 av m.fl. (s) hemställs att beslutar hos regeringen anhålla att statistiskacentralbyrån får i uppdrag att för gruppen företagare och jordbrukare göra enfördjupad levnadsnivåundersökning speciellt med hänsyn tillinkomstförhållanden, konsumtionsutrymme och konsumtionsnivå i privat hushållsamt förmögenhetsförhållanden. Utskottet har inhämtat yttrandenöver motionen från och . Institutet har efter samråd med utskottet låtit sitt yttrande fåformen av en pilotstudie på basis av levnadsnivåundersökning. Dennastudie har fogats till detta betänkande som bilaga I. Centralbyråns yttrande övermotionen återfinns i bilaga 2. I motionen 931 ställer motionärernafrågan huruvida inkomstuppgifterna för jordbrukare och företagare istatistiken m. m. verkligen är ett mått på deras levnadsnivå ochkonsumtionsförmåga. Motionärerna hänvisar till statistiska centralbyrånsrapportering från undersökningarna av levnadsförhållanden och menar att dettycks finnas klara motsättningar mellan de inkomstuppgifter som uppges förjordbrukare och företagare och den levnadsnivå samma grupper har. Detta kan,anförs det i motionen, bero på felaktigheter i statistiska beräkningar ellerpå att inkomstjämförelser mellan olika socioekonomiska grupper inte är möjligaatt göra. Motionärerna väcker frågan om man genom ytterligare statistiskaundersökningar kan få fram en ny bedömningsgrund för ekonomisk och socialstandard som ger en mer rättvis bild av olika gruppers situation. Sådanaundersökningar bör enligt mo- 1 1978/79. FiU1978/79: 5 FiU 1978/79: 5 2 tionärernaprioriteras framför en del statistik som inte har samma ekonomiska betydelse. Utskottet har inhämtat yttranden över motionen frånstatistiska centralbyrån och . Institutet, somnärmast svarar för metodutvecklingen inom området för välfärdsmätning m. m.,har därvid låtit sitt remissvar få formen av en bearbetning av 1974 årslevnadsnivåundersökning med en inom institutet utarbetad metod för socialrapportering, den s. k. tvillingmetoden. Bearbetningen har letts av professorSten . Tillämpad i nu förevarande sammanhang innebär metoden i korthetatt man studerar i vilken utsträckning jordbrukare och andra företagareskiljer sig från löntagare av samma kön, samma ålder och med samma inkomstuppgiven till beskattning, i fråga om andra ekonomiska förhållanden och välfärdi övrigt. I sin sammanfattande analys (se bilaga 1 s. 44 f.) konstaterarutredarna att inkomsten sådan den redovisas för beskattning inte kan användassom ett summerande mått på levnadsnivå, när man skall jämföra jordbrukares ochlöntagares situation. I varje fall i ett längre tidsperspektiv kan jordbrukarnasinkomstutveckling inte bedömas fristående från deras förmögenhetsutveckling,om man vill ha en sammanfattande norm för att jämföra löntagares ochjordbrukares ekonomi. Redovisningen har, anför utredarna, också klarlagt att jordbrukarnaslevnadsnivå skiljer sig från löntagares med samma inkomster uppgivna förbeskattning också i andra avseenden än de rent ekonomiska. Jämförelsenmellan företagare och deras "tvillingar" bland löntagarna visarmycket större likheter. Utredarna konstaterar att företagarnaslevnadsförhållanden skiljer sig på många punkter från jämnåriga löntagares medsamma inkomst uppgiven till beskattning, men skillnaderna är inte så stora. Statistiskacentralbyrån har i sitt yttrande redovisat den löpande statistik och deundersökningar som är av intresse i sammanhanget samt det utvecklingsarbete sompågår inom området. Centralbyrån pekar i yttrandet på tre möjligaundersökningsansatser som, om de användes för en samordnad analys, skulle kunnage en förbättrad bedömningsgrund för jämförelser av ekonomisk och socialstandard mellan olika grupper. En ansats skulle vara en successiv förbättringav undersökningarna av inkomstfördelningen i avseende påföretagarinkomstbe-greppet och uppdelning av företagarhushållen i ytterligaredelgrupper. En andra undersökningsansats skulle gälla levnadsförhållandena ividare mening och baseras på de löpande undersökningar av levnadsförhållandenai samhället som centralbyrån gör. Den tredje ansatsen skulle utgå frånperiodvis återkommande hushållsbudgetundersökningar. Utskottet vill isammanhanget erinra om att i samband FiU1978/79: 5 3 med regleringen av priserna på jordbruksprodukter våren1978 behandlade frågan om behovet av undersökningar som belyser levnadsstandardenför jordbrukare och jämförbara grupper. Frågan hade, på basis av vad parternakommit överens om vid förhandlingarna, tagits upp i jordbruksnämndensframställning som låg till grund för propositionen. En motion i ärendet hadeockså väckts. I det av godkända betänkandet noteradejordbruksutskottet att i propositionen förutsatts att medel regelbundet anvisasav statsmakterna för undersökningar av arbetsåtgången i jordbruket, avlevnadsstandarden för jordbrukare och jämförbara grupper liksom av deprestationer som standarden grundar sig på. deladejordbruksministerns uppfattning om värdet av ifrågavarande undersökningar menfann inte tillräckliga skäl för att påkalla någon sådan ytterligare utredning iämnet som begärdes i motionen (JoU 1977/78: 34). Enligt vad utskottet inhämtat påbörjades med anledning avriksdagens beslut ett arbete på detta område vid statens jordbruksnämnd.Arbetet har senare överförts till en särskild projektgrupp som tillsatts avlantbruksekonomiska samarbetsnämndens inkomstgrupp. I projektgruppen ingårrepresentanter för de överläggande parterna samt från jordbruksnämnden,, ochlantbruksuniversitetet. Målet för gruppens arbete är att vid överläggningarnahösten 1980 inför en ny regleringsperiod kunna presentera material som ger enbredare belysning av levnadsstandarden för jordbrukare och jämförbara grupper. Det kan vidare nämnas att jordbruksnämnden i sinanslagsframställning för /80 har begärt kraftigt ökade medelför särskilda undersökningar på jordbrukets och fiskets område. Enligt utskottets mening är de i motionen väckta frågornaav stor betydelse inte endast inom jordbrukspolitiken utan även i ett vidareinkomstpolitiskt och välfärdspolitiskt sammanhang. Man kan, som motionärernagör, konstatera skillnader i levnadsnivå och konsumtionsförmåga mellanjordbrukare och löntagare i samma inkomstskikt. Att närmare bestämmaomfattningen av och grunden till sådana skillnader innefattar emellertidbetydande metodiska problem. har i sittremissyttrande visat på en mycket intressant metod att göra denna typ avjämförelser. pekar i sitt yttrande på ett par andraundersökningsansatser. Det ankommer inte på utskottet att bedöma vilka metodersom bör användas eller i vilka organisatoriska former arbetet bör bedrivas.Utskottet vill emellertid som sin mening understryka det angelägna i attytterligare ansträngningar görs för att belysa de i motionen väckta frågorna. nu anfört bör ges regeringen till känna. FiU1978/79: S 4 att med anledning avmotionen 1977/78: 931 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om behovet av ytterligare undersökningar som kan belysa levnadsnivånför jordbrukare och motsvarande grupper. Motion om levnadsnivåmätningar m. m. I motionen 934 avMaj Britt m. fl. (s) hemställs att hos regeringen begär atten arbetsgrupp tillsätts med uppgift att söka precisera förslag till hur utvecklings-och välfärdsmätningar skall kunna ersätta BNP-begreppet som instrument förutveckling. I motionen framhålls att kritikenmot de ekonomiska måttsystemen blivit allt livligare. Krav harrests på att ersätta BNP med BNN (brattonationalnytta), där man tar hänsyn tillutarmningen av råvaror och energi, luftföroreningar m. m. och väger in denallmänna hälsonivån, tillgången till bostad och arbete, den kulturella nivån,den yttre miljön m. m. på samhällsnivå och om möjligt på individnivå. Arbetepågår också, enligt motionärerna, inom olika organ för att utveckla merdifferentierade mätsystem, huvudsakligen för användning i studier på hushålls-och kategorinivå. har i uppdrag att utveckla ochkontinuerligt tillämpa levnadsnivåmätningar f. n. inom fyra komponenter.Motionärerna bedömer att dessa mätningar kommer att bli ett värdefullt instrumentför studier av förändringar i populationen som helhet men även mellankategorier inom denna. För att en helhetsbild skall kunna ges krävs enligtmotionärerna emellertid att traditionella ekonomiska mått och mätmetoder inomlevnadsnivåområdet kopplas samman i ett system som även bör kunna relaterastill andra internationellt använda och vedertagna system. Motionärerna anseratt en blandad arbetsgrupp, med inslag av såväl samhällsvetenskaplig och beteendevetenskapligsom ekonomisk expertis samt av politiker och fackliga företrädare, bör ges iuppdrag att närmare studera problemområdet. Den i motionen väcktafrågeställningen om välfärdsmätningar har varit föremål för riksdagensuppmärksamhet . Sålunda behandlade finansutskottetår motionsyrkanden om en radikal omläggning av det nuvarandenationalräkenskapssystemet och den s. k. bruttonationalprodukten. Utskottetinhämtade därvid yttranden från och institutet försocial forskning. I sitt av godkända betänkande (FiU 1974: 32)betonade utskottet i likhet med remissinstanserna att BNP-begreppet inte äravsett att täcka välfärdsbegreppet i vid mening. BNP utgör däremot ett mått påden samlade produktionen av varor och tjänster och intar som sådant en FiU1978/79: 5 5 självklart central ställning i den ekonomiska analysen.Utskottet betonade vikten av att beräkningsmetodiken förbättras såatt skillnaderna mellan BNP-beräkningarna från produktions- resp. användningssidanklarare belyses. Såväl remissinstanserna som utskottet ansåg det angeläget attvälfärdselementen i den ekonomiska utvecklingen blev belysta. Detta borde dock skei form av mätningar av enskilda välfärdskomponenter. Enligt remissinstansernasoch utskottets mening var det knappast möjligt att skapa något sammanfattandevälfärdsmått. Utskottet redovisade i sammanhanget de löpande undersökningar avlevnadsförhållandena i samhället som påbörjats vid SCB samt socialforskningsinstitutetsuppföljning av låginkomstutredningens levnadsnivåundersökning. bedömning utgjorde dessa undersökningar de komplement tillnationalräkenskaperna som låg inom det möjligas gränser. Utskottet vill även i nu förevarande sammanhang strykaunder att BNP-beräkningarna har en central roll att spela vid analyser avresurstillgång och resursanvändning i samhället. Dessa beräkningar måsteemellertid kompletteras med mätningar och analyser av enskilda välfärdskomponenter. Som motionärerna själva erinrar om företas vid statistiskacentralbyrån löpande levnadsnivåmätningar som syftar till att belysa sådanacentrala välfärdskomponenter. Den utveckling som härvidlag skett i ärav samma slag som i övriga länder som arbetat med systematisk socialrapportering, nämligen att undersökningarna ställs samman i en typ avsocialstatistiska årsböcker. Analys av de teoretiska problemen och utveckling av forskningsmetodernakring välfärdsmätning sker vid . Detta arbetehar lett fram till uppfattningen att man i vart fall inte ännu på länge kansätta in den ekonomiska utvecklingen i ett socialt perspektiv på ettteoretiskt genomtänkt och systematiskt sätt och sålunda väga tillväxten och deandra mål vi ställer upp, t. ex. hälsa, kunskaper och gemenskap, mot varandra.I den rapport om jordbrukares och företagares inkomster och levnadsförhållandensom på utskottets uppdrag utarbetats vid underledning av professor sammanfattas denna syn på problemet med attsammanföra skilda välfärdsmått på följande sätt: "Den teoretiskadiskussionen inom det forskningsområde som kallas sociala indikatorer ochsocial rapportering har utmynnat i slutsatsen att man i varje fall påvetenskapens nuvarande nivå inte kan konstruera något sammanfattande mått pålevnadsnivå. Redovisningen av den sociala utvecklingen måste i stället integrerasi den politiska processen och inriktas på att ge den enskilde medborgaren ochhans/hennes valda representanter ett underlag som gör helhetsbedömningarmöjliga och bättre grundade." (Se bilaga 1, s. 45, till detta betänkande.) FiU1978/79: 5 6 Utskottet kan inte finna atttillsättandet av en arbetsgrupp med inslag av samhällsvetenskaplig,beteendevetenskaplig och ekonomisk expertis samt av politiker och fackligaföreträdare, så som föreslås av motionärerna, skulle föra frågan framåt. Sådanbred representation finns redan nu företrädd i styrelserna för statistiskacentralbyrån och och i det stora antaletarbets- och referensgrupper som knutits till de båda myndigheterna. Utskottfetavstyrker sålunda motionsyrkandet. attriksdagen avslår motionen 1977/78: 934. Motion om redovisning av förmögenhetsfördelningen iSverige. motionen1426 av m. fl. (s) hemställs att hos regeringen begärförslag till en fortlöpande redovisning av den faktiskaförmögenhetsfördelningen i . Utskottet har inhämtat yttrandenöver motionen från och . Yttrandena återfinns i sin helhet fogade till detta betänkande, bilagorna2 och 3. I motionen anförs att det finnsallvarliga brister i statistiken över den faktiska förmögenhetsfördelningen. Engenomgång görs av de studier över fördelningen av de personliga förmögenheternasom utförts . Det konstateras att dessa liksom den officiellaförmögenhetsstatistiken bygger på ett bristfälligt statistiskt underlag.Underlaget utgörs av deklarationsmaterial, och motionärerna framhåller att detfinns viktiga tillgångar som inte är skattepliktiga, att deklarerade tillgångartas upp till värden som kraftigt understiger marknadsvärdet samt attfalskdeklaration tyvärr inte är sällsynt. Motionärerna anför att sedan den borgerliga regeringenträdde åtskilligt har inträffat som kan öka förmögenhetsklyftornai . Den kraftiga inflationen ger väldiga vinster för demsom skaffat sig stora fasta tillgångar med hjälp av lån, medan vanligabanksparare gör kraftiga förluster. Momshöjning, devalveringar och snabbtstigande priser på dagligvaror har sänkt standarden för breda grupper avlöntagare. har kapitalägare och företagare fått skattelättnader ochandra förmåner. Motionärerna anser att det är hög tid att ta itu medfrågan om en fortlöpande och tillförlitlig redovisning avförmögenhetsförhållandena. Förmögenhetsfördelningen måste därvid ses i sittsamband med inkomstutvecklingen. Utgångspunkt för arbetet bör vara att ta framunderlag för åtgärder som leder till förmögenhetsutjämning. Motionärernapåminner om att finansutskottet uttalade FiU1978/79: 5 7 att en periodiskt återkommande uppföljning bör ske av denstudie av den totala förmögenhetsfördelningen som utförs i den avHjalmar ledda utredningen om löntagarna och kapitaltillväxten. Beslut omsådan uppföljning har dock inte fattats. Utskottet behandlade enmotion med begäran om en samlad utredning om förmögenhetsfördelningen iSverige. 1 sitt av godkända betänkande (FiU 1975/76: 41) ansågutskottet det vara viktigt att de mera långsiktiga förändringarna i inkomst-och förmögenhetsfördelningen belystes. Utskottet avvisade motionsyrkandetunder hänvisning till att det inom utredningen om löntagarna och kapitaltillväxtenplanerades en studie av den totala förmögenhetsfördelningen vid utgången av år1975. Härvid skulle inte bara den personella förmögenhetsfördelningen belysasutan bl. a. också realkapitalets fördelning på skilda ägarkategorier. En sådanperiodiskt återkommande uppföljning är enligt utskottets bedömning av värde,hette det i betänkandet. Den av utskottet åberopade studien avförmögenhetsfördelningen i kan väntas i början av år 1979.Denna delrapport utgör i första hand en bearbetning av fysiska personersförmögenhetsuppgifter lämnade i självdeklarationer. I den nu aktuella motionen begärs en fortlöpanderedovisning av den faktiska förmögenhetsfördelningen i . I yttrande övermotionen delar motionärernas uppfattning att den nuvarandeförmögenhetsstatistiken behöver förbättras. Centralbyrån aviserar att man i sinanslagsframställning för /80 kommer att föreslå en intermittentutbyggnad av de årliga inkomstfördelningsundersökningarna med uppgifter om depersonliga förmögenheternas fördelning och sammansättning. Härigenom skullesambandet mellan förmögenhet och inkomst kunna kartläggas. Vidare skulle mandärvid kunna analysera förmögenhetsfördelningens utveckling över tiden.Utbyggnaden avses ske med början från årgång 1978 och direktknyta an till den studie över förmögenhetsförhållandena somstatistiska centralbyrån genomfört på uppdrag av utredningen om löntagarna ochkapitaltillväxten. I anslagsframställningen för /80 harcentralbyrån sedermera fört fram det i yttrandet presenterade förslaget tillutbyggnad och föreslagit att undersökningen finansieras genombegränsningar inom den löpande statistiken med . Även institutet för social forskning instämmer imotionärernas bedömning att bristerna i förmögenhetsstatistiken fortfarande ärför stora samt i kravet på en fortlöpande kartläggning av förmögenhetsfördelningen.Institutet pekar på att bristerna finns såväl i fråga om nationalförmögenhetensstorlek, sammansättning och ägarstruktur som i fråga FiU1978/79: 5 8 om hushållens förmögenhelstillgångar och dessasfördelning. Statistikbehovet på de båda områdena måste enligt institutet lösasmed olika metoder. Utskottet konstaterar i nära anslutning till vadutskottet anförde i betänkandet 1975/76: 41 att det är angeläget att bättreän kunna följa förmögenhetsutvecklingen i vårt land. Som påpekas isocialforskningsinstitutets yttrande måste man vänta sig kraftiga förändringari förmögenhetsfördelningen i tider av snabba prisförändringar och omfattandestrukturella förändringar i ekonomin, så som varit fallet iSverige. Det är angeläget att kunna följa dessa förändringar och därigenom fåunderlag för politiska beslut. Vad gäller den i motionen krävda kartläggningenav nationalförmögenheten och dess fördelning bör material härom i betydandeutsträckning komma fram inom ramen för den ovan berörda utredningen om löntagarnaoch förmögenhetstillväxten. Vad gäller frågan om en utbyggnad av förmögenhetsstatistikenkommer denna att prövas av regering och riksdag i anslutning rill det konkretaförslag som förts fram i centralbyråns anslagsframställning avseende uppläggningenav sådan statistik och samtidig begränsning av annan statistik. Om utbyggnadenkan ske på sätt som föreslås i anslagsframställningen, skulle såvitt utskottetkan finna motionärernas syften i huvudsak tillgodoses. Något riksdagensinitiativ i frågan erfordras sålunda inte i nu förevarande sammanhang. attriksdagen avslår motionen 1977/78: 1426. Närvarande: (), (), KnutJohansson (s), (), (), (), (), (c), (), (), (), (), () och (). FiU1978/79: 5 Bilaga 1 INSTITUTET FÖR SOCIAL FORSKNING Om jordbrukares och företagares inkomster ochlevnadsförhållanden Pilotstudie på basis av levnadsnivåundersökningen 1974gjord på uppdrag av finansutskott i anslutning till remissyttrandeöver motion 1977/78: 931 av m. fl. om fördjupadlevnadsnivåundersökning av jordbrukares och företagares inkomstförhållanden,konsumtionsutrymme och levnadsnivå. 2 1978/79. FiU1978/79: 5 Bilaga I Metod ochundersökningsmaterial..................................... 6 "Tvillingarna" ................................................................... 8 Dispositionav redovisningen............................................. 10 I JORDBRUKARNAS EKONOMISKA FÖRHALLANDEN 12 1.1 Disponibelinkomst och konsumtionsutrymme.......... 12 1.2 Likviditetssituationoch förmögenhet....................... ... 15 1.3 Skatte- ochbidragssystemets verkningar 1973 och 1975 .... 18 Paradox 1 23 1.4 Konsumtionsmönsteroch konsumtionsnivå............. 23 Paradox 2.......................................................................... 26 II JORDBRUKARNAS LEVNADSNIVÅ I ANDRAAVSE ENDEN .................................................................. 27 II:1 SYSSELSÄTTNINGOCH ARBETSFÖRHÅLLANDEN .. 28 1.1 Sysselsättningsvolym ocharbetslöshet ...................... 28 1.2 Fysiska arbetsmiljöförhållanden................................... 29 1.3 Fysiska och psykiska arbetskrav.................................. 30 1.4 Arbetets påfrestningar på individen............................ 31 II: 2 HÄLSA OCH VÅRDKONSUMTION.............................. 32 2.1 Hälsotillstånd ........................................................... ... 32 2.2 Vårdkonsumtion ochaktivitetsnedsättning ................ ... 33 2.3 Tobaks- och alkoholvanor............................................ ... 35 II: 3 UTBILDNING........................................................... ... 36 3.1Utbildning och fritidsstudier ........................................ ... 36 II: 4 POLITISKA RESURSER ........................................... ... 37 4.1 Fackligt och politiskt deltagande ................................. ... 37 4.2 Relation till myndigheter.............................................. ... 38 II: 5 SÄKERHET TILL LIV OCH EGENDOM........................ ... 39 5.1 Utsatthet för brott ...................................................... ... 39 5.2 Utsatthet för olycksfall ............................................... ... 40 11:6 FAMILJEFÖRHÅLLANDEN OCHSOCIALA RELATIO NER ......................................................................... ... 41 6.1Familjeförhållanden och sociala relationer................... ... 41 II: 7 FRITID OCH KULTUR ........................................... ... 42 7.1 Semester och semesteranvändning............................. ... 42 7.2 Frhidsaktiviteter ........................................................ ... 43 Sammanfattning ............................................................. ... 44 III FÖRETAGARNAS EKONOMISKA FÖRHÅLLANDEN 47 1.1 Disponibelinkomst och konsumtionsutrymme ....... ... 47 1.2 Likviditetssituationoch förmögenhet........................ ... 49 FiU1978/79:5 Bilaga 1 3 1.3 Skatte- ochbidragssystemets verkningar 1973 och 1975 . . 51 1.4 Konsumtionsmönsteroch konsumtionsnivå............. 54 IV FÖRETAGARNAS LEVNADSNIVÅ I ANDRAAVSE ENDEN .................................................................. 57 IV: 1 SYSSELSÄTTNING OCH ARBETSFÖRHÅLLANDEN 58 1.1 Sysselsättningsvolym ocharbetslöshet....................... ... 58 1.2 Fysiska arbetsmiljöförhållanden ................................. ... 59 1.3 Fysiska och psykiska arbetskrav.................................. ... 60 1.4 Arbetets påfrestningar på individen............................. 61 IV: 2 HÄLSA OCH VÅRDKONSUMTION .......................... ... 62 2.1 Hälsotillstånd............................................................... ... 62 2.2 Vårdkonsumtion ochaktivitetsnedsättning.................. ... 63 2.3 Tobaks- och alkoholvanor............................................ ... 64 IV: 3 UTBILDNING ....................................................... 65 3.1Utbildning och fritidsstudier......................................... 65 IV: 4 POLITISKA RESURSER ........................................ 66 4.1 Fackligt och politiskt deltagande.................................. 66 4.2 Relation till myndigheter............................................... 67 IV: 5 SÄKERHET TILL LIV OCH EGENDOM ...................... 68 5.1 Utsatthet för brott........................................................ 68 5.2 Utsatthet för olycksfall................................................. ... 69 IV: 6 FAMILJEFÖRHÅLLANDEN OCH SOCIALA RELA TIONER ................................................................... ... 70 6.1 Familjeförhållanden och socialarelationer................... ... 70 6.2 Uppväxtförhållanden ............................................... ... 71 IV: 7 FRITID OCH KULTUR.............................................. ... 72 7.1 Semester och semesteranvändning ........................... ... 72