bet · G201KU39 · 1978-12-31 00:00:00 — Enligt rättighetsskyddsutredningenoch propositionen talar därför vissa principiella skäl för atl folket förmöjlighet alt ta direkt del i den beslutsprocess som syftar till att ställa uppde grundläggande reglerna om vilka organ som skall utöva denna makt, om hurdessa organ skall utses, om hur makten skall fördelas mellan dem och om vilkagränser som skall sältas för den offentliga maktutövningen. Vidare framhållsall de principiella skälen för folkomröstning som eii led i grundlagsstiftningsförfarandethar ytterligare ökat i styrka i och med atl det i RF har förts in ettomfattande regelsystem med uppgift atl skydda de medborgerliga fri- ochrättigheterna mot angrepp från det allmännas sida. Tillde anförda principiella skälen folkomröstningsinstitut i samband medgrundlagssiiftning kommer enligt utredningen och propositionen alt två av detyngsta skälen moi alt använda sig av folkomröstningar -svårigheterna allformulera frågorna och svårigheterna an lolka omrösiningsresuliaien -inte harbärkraft i fråga om grundlagsomrösiningar som får den formen att folket endasthar alt säga ja eller nej till ett förslag som har antagits somvilande av . Deskäl som sålunda och i övrigt anförts av rättighetsskyddsutredningen och somhar godtagils i propositionen är enligt utskottets mening övertygande. Medhänvisning till vad som i denna del anförs i propositionen kan utskottettillstyrka all möjlighet öppnas för folkomröstning i grundlagsfrågor padevillkorsom förslaget avser. Dessa innebäratt sådan folkomröstning kan KU 1978/79:39 19 kommalill slånd först efter särskilt beslut men all ett sådant beslut skall kunnafattas redan av en minoritet av ledamöter, dock minst en tredjedelav dessa. För alt ett yrkande om folkomröstning skall las upp lill prövningskall fordras atl minst en tiondel av ledamöter står bakom det.Yrkande för framställas endast i nära anslutning till beslutet atl anta ettgrundlagsförslag som vilande (). Utskollettillstyrker således propositionens förslag om folkomröstning i grundlagsfrågoroch avstyrker motionen 1978/79:2641 såvitt nu är i fråga. Utskolletvill erinra om alt beslut beträffande riksdagsordningen, vars bestämmelseruteslutande gäller arbetsformer och inre organisation och somdärför inte har samma grundläggande betydelse för folkstyrelsen som reglerna igrundlagarna, även i fortsättningen alltid skall ankomma på ensam.Folkomröstning är alltså utesluten beträffande RO. Däremot föreligger enligtförslaget möjlighet lill beslutande folkomröstning också i fråga om andrabeslut som lill följd av särskilda regler i RF i vissa fall fattas igrundlagsstiftningsform, t. ex. beslut enligt 10 kap. 5 !j RF om överlåtelse avoffeniligrättslig befogenhet till ett icke svenskt organ. Närdet gäller förfarandet i för prövning av frågor om folkomröstningsom ett led i grundlagsstiftningsförfarandet gäller enligt propositionen somredan nämntsail yrkandeom folkomröstningskall framställas inom femton dagarfrån det att antog grundlagsförslaget som vilande. Sådant yrkandeskall inte beredas i utskoU. Yrkande skall framställas vid sammanträde medkammaren och avlämnas skriftligen till protokollet så snart del har framställts(3 kap. 17 S RO). Det skall därefter ligga på kammarens bord lill del andrasammanträdet efter del då yrkandet framställdes och avgöras senasi vid deldärpå följande sammanträdet (5 kap. 2 § RO). Föralt säkerställa all yrkande som väckts om folkomröstning i grundlagsfrågaalllid skall prövas innan avslutas skall - enligt föreslagen ändring i1 kap. 4 t; första stycket RO - ulan hinder av eljest där stadgadetidsbestämmelser pågå till de.ss yrkandet har prövats. mening är del naturiigl atl ev. uppkommande frågor om folkomröstningi grundlagssammanhang i första hand kommer att aktualiseras direkt igrundlagsärendel och sålunda normall tas upp redan i kammardebatlen i sådantärende. Något hinder möter därvid inte med förslagets utformning att yrkande omfolkomröstning framställs redan vid det sammanträde då kammaren avgör frågan omgrundlagsförslaget skall antas som vilande. Sådant yrkande blir definitivt, omgrundlagsförslaget antas som vilande. Ipropositionen framläggs också ett förslag till folkomröstningslag. Dettainnehåller förskrifter om förfarandet vid folkomröstning och är avsett atttillämpas såväl vid folkomröstning i grundlagsfråga som vid rådgivandefolkomröstning i hela riket. Enligt 5 i; första stycket i förslaget skallrösträtt KU 1978/79:39 20 vidfolkomröstning tillkomma den som är röstberättigad vid val till riksdagen.Beträffande lagförslaget och den närmare motiveringen för detla hänvisas tillpropositionen. 1propositionen anförs all del med ett i grundlagen införtfolkomrösinings-institut i grundlagsfrågor, som kan bringas till användning aven minoritet i , knappast kan undvikas atl ha en permanentlagstiftning om folkomröslningsförfarandel. I annai fall skulle man varahänvisad antingen lill lösningen all i del särskilda fallet låta sammaminoritet fastställa också de nödvändiga förfarandereglerna eller till metodenatt låta för varje gång besluta dessa med vanlig majoritet. Bådaalternativen sägs vara förenade med nackdelar av i första hand principiellnatur. I fråga om rådgivande folkomröstningar sägs det i propositionen alt delför anses vara från principiell synpunkt lillfredssiällande all de grunder somskall gälla vid en landsomfattande folkomröstning permanent finns angivna ilag. Det framhålls även au en sådan lagstiftning kan ha fördelar också frånpraktisk synpunkt. Imoiionen 1978/79:2591 av m. fl. (s) hemställs all riksdagenantar förslaget till folkomröstningslag med de ändringar som föranleds av attlagen endast skall gälla för folkomröstningar i grundlagsfrågor. När delgäller rådgivande folkomröstningar i hela riket bör enligt motionen -som i särskild lag för varje sådan omröstning ändock måste fastställa frågornaoch tidpunkten för omröstningen - i stället låta den särskilda lagen ocksåomfatta en reglering av förfarandet vid omröstningen, bl. a. frågan hur kretsenav röstberättigade skall bestämmas. I denna del uttalas att propositionensförslag innebär atl röslrätl vid folkomröstning är begränsad till den som harrösträtt vid riksdagsval. Enligt motionärerna bör det i vissa frågor varaberättigat att utsträcka rösträtten även till de invandrare som är varaktigtbosatta i vårt land. Imotionen 1978/79:2641 (vpk) yrkas au 5 S iden föreslagna lagen för sådanlydelse att rösträtt vid folkomröstning tillkommer den som är röstberättigadvid kommunala val. Yrkandet för ses i samband med det yrkande i motionen omavslag på förslaget om införande av folkomröstning i grundlagsfrågor för vilketredogjorts i del föregående. Vid bifall till delta yrkande skulle denföreslagna folkomröslningslagen komma alt gälla endast för rådgivande folkomröstningari hela riket. I motiveringen anförs all kommunisterna arbetarför att invandrare skall ha rösträtt i riksdagsval. Yrkandet skall enligtmotionen ses mot den bakgrunden au rösträtten vid riksdagsval inte kanaktualiseras i delta sammanhang. Utskottetfinner på de i propositionen angivna skälen au det är lämpligt alt nu i lagfastställa generella regler om förfarandet vid folkomröstning igrundlagsfrågor. Utskottet delar även den uppfattning som kommit till uttryck ipropositionen all del från såväl principiell som praktisk synpunkt ärtillfredsställande om de grunder som skall gälla vid en landsomfattanderådgivande folkomröstning finns angivna i lag. Rösträtten vidfolkomröstning i grundlagsfråga skall enligt förslaget lill KU1978/79:39 21 ändradlydelse av 8 kap. 15 S RF, som utskollet tillstyrkt i del föregående,tillkomma den som har rösträtt vid del riksdagsval i samband med vilket folkomröstningen hålls.Vid rådgivande folkomröstning i hela rikei finns inga bestämmelser i grundlag om rösträtten. Något formellt hinder finns därför i och för sig inte föratl medge t. ex. den som har rösträtt vid kommunala val rösträtt vid sådana folkomröstningar. En rådgivande folkomröstning i hela riket torde undantagslöst avse en frågasom har atl avgöra. Del synes därför naturligtoch principiellt rikligt all som allmänregel för rösträtt vid rådgivande folkomröstningföreskriva rösträtt vidriksdagsval. De som avger sina rösier ifolkomröstningen till ledning för kommande avgörande blir däi princip desamma som står bakom riksdagsledamöternas mandat. Med hänvisning lill det anförda tillstyrker ulskotiei propositionens förslag till folkomröslningslagoch avstyrker moiionen 1978/79:2591 saml moiionen1978/79:2641 såvitt nu är i fråga. Förstärkningar av särskilda fii- och rättigheter Enligt rättighetsskyddsutredningens förslag, som propositionen ansluter sig lill, föreslås attskyddet för vissa särskilda rätiigheierskall byggas ut. De rättigheter som berörs av förslagetär förbudet mot retroaktiv lagstiftning, rätten lill ersättning vid expropriation m. m.,skyddet för svenskt medborgarskap och de processuellagarantierna enligt 2 kap. 9 S RF vid frihetsberö-vande. I RF finns förbudmot retroaktiv lagstiftningpå straffrättens område.Enligt 2 kap. 10 S RF får straff eller annan brottspåföljd inte åläggas för gärning sominte var belagd med påföljd när den förövades. Inteheller får svårare brottspåföljd åläggas för gärning än som var föreskriven då.Vad nu harsagtsgällerockså förverkandeoch annan särskild rättsverkan avbrott. En utvidgning av förbudet mot retroaktiv lagstiftning diskuterades isamband med reform på fri-och rältighetsområdel men genomfördesinte (jfr prop. 1975/76:209 s. 125 f, KU 1975/76:56 s. 35 ff). ochpropositionen föreslår nu ett förbud också på skalle- ochavgiftsområdet. Enligt förslaget i propositionen får skall eller statlig avgift inie tas ut i vidare mån än som följer av föreskrift,som gällde när den omständighetinträffade som utlöste skatt- eller avgiftsskyldigheten. Två undanlag frånförbudet föreslås. Dels för , om den finner alt särskilda skälpåkallar det, föreskriva att skatt eller avgift får tas ut ocksåi annat fall. Förutsättningen för detta är dock all den omständighet som utlöste skall- elleravgifisskyldigheten inträffade antingen sedan etl avregeringen eller riksdagsutskott framlagt förslagdärtill hade lämnats till eller sedan regeringen hade lämnat meddelande i saken genom enskrivelse. Dels för härutöver föreskriva undanlag från huvudregeln, om finner att det är påkallat av särskilda skäli KU1978/79:39 22 samband med krig, krigsfara eller svår ekonomisk kris. Propositionens förslag överensstiimmcr medrättighetsskyddsutredningens utom på en punkt. beträffande avgifter ville stadga grundlagsskyddvarom nu är i fråga beträffande såväl statliga som kommunala avgifterinskränker sig propositionens förslag i detta hänseende lill statliga avgifter.Ändringen är huvudsakligen av teknisk natur och motiveras i propositionen på s.56-57. I moiionen 1978/79:2641 (vpk) yrkas avslag på förslaget omförbud mot retroaktiv beskattning. I motiveringen sägs att retroaktiv beskattningtorde vara aktuell dels vid krig, krigsfara och svår ekonomisk kris, där sådanbeskattning enligt förslaget skall kunna komma ifråga, dels i olika fall närdet gäller alt komma åt skilda former av spekulationsvinsier och skatteflykt.Enligt motionen bör man inte införa ett grundlagsskydd förspekulanter. Motorältmäliga retroaktiva skaller i övrigt finns enligt molioniircrna en effektivoch tillräcklig spärr: den allmänna rösträtten. De skäl, som framlagts i rättigheisskyddsuiredningcnsbetänkande och i propositionen för etl förbud mot retroaktiv lagsiifining påskatteområdet med den utformning som föreslås i propositionen, är enligtutskottets mening övertygande. Det räiissäkerheisiniresse, som yiiersimotiverar en bcsiäm-melse av förevarande slag, är enligt utskottet beaktansvän.Bestämmelsen har enligt ulskoliels mening laii en utformning som medger delskydd som bör gälla på området ulan all hindra att en i vissa särskildasituationer nödvändig retroaktiv tillämpning kan få förekomma. Utskottet tillstyrker med hänsyn till det anfördapropositionens förslag och avstyrker motionen 1978/79:2641, allt såvitt nu är ifråga. I anslutning lill detla ställningstagande föreslår ulskotiei en mindre,redaktionell jämkning i propositionens förslag till ny lydelse av 2 kap. 20>; första stycket 4 RF. Rätten till ersättning vid expropriation e.d. kommer tilluttryck i 2 kap. 18 S RF. Enligi denna paragraf skall varje svensk medborgarevara tillförsäkrad ersättning enligt grunder som bestäms i lag fördel fall althans egendom tas i anspråk genom expropriation eller annat sådant förfogande.Det härvid tillkomsten av paragrafens nuvarande lydelse uttalats (prop.1975/76:209 s. 124) att en ersättning som endast är symbolisk inte uppfyllergrundlagens krav. lagstiftningsärende avslog yrkanden omatl grundlagsregeln skulle kräva' "skälig ersättning" (KU 1975/76:56s. 35,62 ff). Rätten lill ersättning vid expropriation föreslås avräiligheisskyddsutredningen och i propositionen formulerad så atl det skallbli fullt klart all den vilkens egendom las i anspråk skall la ersättning försin förlust. I moiionen 1978/79:2641 (vpk) yrkas alt 2 kap. 18 utgår urRF. 1 motiveringen anförs att kapitalistisk äganderätt inte iir någongrundläggande fri- och rättighet ulan står i motsättning lill demokrati ochfolkets rättigheter. Den bör därför enligt motionärerna inte ha någotgrundlagsskydd. Det igrundlag stadgade skyddet för rätten til! KU 1978/79:39 23 ochliknande förfoganden tillkom som etl led regeringsform. Detbekräftades i samband med ändringar i RF. Motionsyrkanden (vpk) om allskyddet inte skulle ingå i RF avslogs av i båda lagstiftningsärendena.Utskollet finner inte anledning till ändrat ställningstagande i delta ärendeoch avstyrker därför moiionen 1978/79:2641 såvitt nu är i fråga. Motivettill den nu föreslagna ändringen beträffande skyddet för rätten till ersättningvid expropriation e. d. är att del är oklart angivet vilken ersättningsstandardsom nuvarande grundlagsregel kräver. I propositionen uttalas i anslutning tillrättighetsskyddsutredningen att paragrafen bör ges en innebörd som merabestämt ännu knyter an till vad som är föreskrivet i vanlig lag angåendeersättning vid expropriation och andra sådana förfoganden. Utskottet delardenna uppfattning och tillstyrker därför och på de skäl som i övrigt anförs ipropositionen den föreslagna ändringen. Skyddför svenskt medborgarskap ges genom 2 kap. 7 § RF. Där föreskrivs alt ingenmedborgare som är eller har varit bosalt i riket för berövas sitt medborgarskapi annat fall än då han är eller blir medborgare i annan stal. Skyddetför medborgarskapet skall enligt kommilléförslagel i princip bestå i atl ingenfår berövas sitt medborgarskap i annat fall än då han , efteruttryckligt samtycke eller genom att träda i allmän tjänst, blir medborgare iannan stal. Två undanlag från principen föreslås. Undantagen tar sikte på barnoch ungdomar. Del skall sålunda kunna föreskrivas dels att barn under 18 årföljer sina föräldrar eller en av dem i fråga om medborgarskapet, dels att densom sedan födseln är medborgare i annan stat och är bosatt därsedan viss lid,förlorar sitt svenska medborgarskap när han uppnår eller . Ipropositionens förslag haren mindre jämkning företagits i förhållande tillrättighetsskyddsutredningens förslag. Syftet med den är all i något mindre gradtynga grundlagstexien med detaljer som anses kunna regleras enbart i vanliglag. I denna del föreslås sålunda i propositionen alt del efter överenskommelsemed annan stat skall vara möjligt alt avveckla dubbelt medborgarskap i de falldär barn vid födseln har förvärvat både svenskt och annan stats medborgarskapoch barnet är varaktigt bosatt i den andra staten när det uppnår vuxen ålder. 1propositionen har utgått den i rättighetsskyddsutredningens förslag intagnasärskilda tidsregel n:5erfonw;>75?/éw o/varaktigt bosalt i den andra staten. Utskottettillstyrker på de i propositionen anförda skälen vad propositionen i denna delföreslår. I2 kap. 9 S RF finns bestämmelserom proc ess uella garantier vidfrihetsberövande. Har annan myndighet än domstol berövat någon medborgarefriheten skall denne enligt paragrafen utan oskäligt dröjsmål kunna fö sakenprövad av domstol eller, i vissa fall, av en domstolsliknande nämnd. Undanlagfrån denna regel gäller dock när det är fråga om att hit lill KU 1978/79:39 24 landetöverflytta verkställighet av frihetsberövande påföljd som har ådömts utomlands. Härföreslår räiligheisskyddsutredningen och propositionen att 2 kap. 9 § RFkompletteras med en regel om vilken myndighet som i visst fall har atlverkställa den prövning som avses i paragrafen. Har prövningen inte uppdragitsåt behörig myndighet skall den enligt förslaget utföras av allmän domstol. Ulskotieitillstyrker på de i propositionen angivna skälen den föreslagna kompletteringenav 2 kap. 9 § RF. Skyddför näringsfriheten m. m. I motionerna 1977/78:903 av i Örebrom. (fp, c, m), 1978/79:1094av m. fl. (m, fp,c)och1978/79:1655 av m. fl. (m), den sistnämnda under hänvisning tillvad som anförts i moiionen 1978/79:1654 av samma motionärer, hemställs altriksdagen hos regeringen anhåller om förslag lill grundlagsskydd av näringsfriheten.Beträffande de närmare motiveringarna hänvisas till motionstexterna. Beträffandenäringsfriheten utgår svensk rätt från principen att varje medborgare har fullfrihet alt driva näring och utöva yrke. Friheten är dock begränsad i olikahänseenden, t. ex. på grund av säkerhets-, hälsovårds-, arbetarskydds- ochandra ordningsinlressen. Iskilda sammanhang har frågan om införande av ett grundlagsskydd förnäringsfriheten diskuterats, men omfattningen av de inskränkningar i skyddetsom i så fall måste göras har i allmänhet ansetts utgöra ett hinder för ensådan grundlagsbestämmelse. Senasi intogs denna ståndpunkt i förarbetena till1976 års fri- och rältigheisreform. avslog (KU1976/77:27) under hänvisning lill del pågående arbetet i rättighetsskyddsutredningenett motionsyrkande (fp, m, c) av samma innebörd som de nu aktuella. Rättighetsskyddsutredningenvar enligt sina direktiv oförhindrad att ta upp frågorom förstärkningar avrättigheisskyddet utöver de huvuduppgifter som ålagts utredningen. I denna delnämndes bl. a. uttryckligen frågan om regler till skydd för näringsfriheten. belänkande framlades flera förslag till förstärkträitigheisskydd som inte var hänföriiga till utredningens huvuduppgifter.Förslagen har behandlats i det föregående. Något förslag om regler lill skyddför näringsfriheten framlades däremot inte av rättighetsskyddsutredningen. Ipropositionen erinras om alt det under remissbehandlingen av rättighetsskyddsutredningensbetänkande har framförts vissa önskemål om förstärkningar av rältighetsskyddelpå ytterligare några punkter, bl. a. i vad gäller regler till skydd förnäringsfriheten. Enligt propositionen saknas emellertid underlag föran nu gåutöver de förslag som räiligheisskyddsutredningen har KU 1978/79:39 25 I propositionen uttalas alt det synes lämpligt atl man nu avvaktarerfarenheterna av den utbyggnad av rättigheisskyddet som har skett genom 1976års reform samt av den förstärkning av rältighetsskyddel som kommitténsförslag kan leda till. Utskoitetansluter sig lill vad som i denna del uttalats i propositionen och finnerdärför inte skäl alt nu föreslå att ta något initiativ beträffandeytterligare förstärkningar av rällighetsskyddet. Ulskotiei avstyrker därförmotionerna 1977/78:903, 1978/79:1094 och 1978/79:1655. Avanförda skäl avstyrker utskottet också i moiionen 1978/79:2641 (vpk)framställda yrkanden om dels särskild utredning för bestämning av området fördemokratiska fri-och rättigheter och grundlagsskydd fördessa,iden mån dettainte ingår i yttrandefrihetsutredningens arbete, dels ändrad lydelse avbestämmelsen i 2 kap. 17 S RF om fackliga stridsålgärder i enlighet med ett imotionen framlagt förslag varigenom paragrafen skulle komma alt utförligtreglera de arbetandes rättigheter på arbetsplatserna. Kontrollfrån sida över de högsta domstolsinstanserna 1 motionen 1977/78:227 av () yrkas"alt hos regeringen begär all det uppdras åt den nya fri- ochräitighetsulredningen atl överväga den i motionen angivna frågan om kontrollfrån sida över de högsta domsiolsinstanserna". I motionenuttalas atl domstolarnas självständighet i förhållande till den politiskamakten är en självklarhet i en demokrati som den svenska. Enligt motionäreninnebär emellertid inte detta all det högsta beslutande statsorganet,,skall vara helt uteslutet från möjligheten att på något sätt utöva enkontroll av de högsta domstolsinstansernas ledamöter. Även om den tidigareopinionsnämnden aldrig fann anledning att begagna sig av sin rätt alt beslutaom misstroende mot de högsia domstolarnas ledamöter, har betydelsen av etlsådant organ enligi motionären fåll ökad aktualitet mot bakgrund av bl. a.diskussionerna om skyddet för de medborgeriiga fri- och rättigheterna och isamband därmed domstolarnas lagprövningsrätt. Kontrollöver de två högsta domstolarnas rättskipning utövades enligt RF i tvåformer. Dels kunde ledamot av endera domstolen åtalas inför riksrätten av någonav ombudsmän och av jusiitiekanslern om han hade förövat ett grovtbrott i sitt dömande. Dels kunde genom opinionsnämnden åstadkomma attledamot av högsia domstolen eller regeringsrätten skildes från sin befattningutan alt han hade förövat något brott. Författningsutredningenupptog ingen motsvarighet till opinionsnämnden i sitt förslag till RF. Denkontroll som opinionsnämnden skulle kunna utöva stod enligt utredningens meninginte i överensstämmelse med principen om domstolarnas självsiändighei. Inteheller grundlagberedningen behöll i sill förslag någon motsvarighet tillopinionsnämnden. KU 1978/79:39 26 högsiadomarnas judiciella ansvar bli utvidgat, så atl del i princip skulle blidetsamma som gällde för övriga domare. Regering och riksdag följde grundlagberedningensförslag. Enviktig princip i vår nuvarande grundlag är principen om domstolarnassjälvständighet. Ett betydelsefullt led häri är atl politisk kontroll inteskall kunna utövas över domarna på grund av deras rättskipning. Gällande ordningi detta hänseende förutsätter uppenbarligen all domstolarna och deras ledamöterinte i sin verksamhet har uppgifter som ankommer på de politiska organen. Yrkandeti motionen om en utredning om kontroll från sida över de högsiadomsiolsinstanserna motiveras delvis av farhågor för att utvecklingen avgrundlagens bestämmelser om räitigheisskydd och gällande regleromlagprövningsrätt kan komma att leda lill ett politiskt inflytande för de högstadomarna. Som framgått av del föregående finns det enligt utskottets bedömninginte anledning atl anta att vare sig nu gällande bestämmelser omrättighetsskydd eller i detla ärende föreslagna ändringar kommer att medföraatt domstolar eller andra rätlstillämpande myndigheter får uppgifter somtillhör det politiska området. I detta läge finns det inte anledning attöverväga någon ändring av kontrollen över domstolarnas rättskipning med den imotionen föreslagna inriktningen. På grund av del anfördaavstyrker utskottet moiionen 1977/78:227. 1. beträffande,/Ö/Vog till grundlagsskydd avnäringsfriheten avslår motionerna 1977/78:903, 1978/79:1094 och 1978/79:1655, 2. beträffande utredning av frågan om kontroll frånriksdagens sida över de högsta domstolsinstanserna avslår moiionen 1977/78:227i denna del, 3. beträffande utredning om demokratiska fri- ochrättigheter och grundlagsskydd för dessa d\/s\&r mouonen 1978/79:2641 i denna del, 4. beträffande 2 kap. 10 § RF (skydd mot retroaktivskattelagstiftning) med avslag på motionen 1978/79:2641 såvitt nu är i frågasom vilande antar propositionens förslag i denna del, 5. beträffande 2 kap. 12 § RF (särskiltlagstiftningsförfarande för lag som angår begränsande av vissa fri- ochrättigheter) med avslag på moiionen 1978/79:2641 såvitt nu är i fråga somvilande antar propositionens förslag i denna del, 6. beträffande 2 kap. 17 RF (skydd för fackligastridsåtgärder) avslår motionen 1978/79:2641 i denna del, 7. beträffande 2 kap. 18 RF (skydd vid expropriation)med avslag KU1978/79:39 27