bet · G201UbU25 · 1978-12-31 00:00:00 — Det är därför medbeklagande utskottet måste konstatera att det trots ett omfattandeutredningsarbete visat sig inte möjligt att nå en ur olika synvinklaracceptabel lösning på de problem som är förknippade med ett avskaffande avkårobligatoriet. Utskottet anser att med ändring av sitt tidigareprincipbeslut nu bör ansluta sig till föredragande statsrådets förslag att detobligatoriska medlemskapet i studerandesammanslutningar tills vidare skallbibehållas. Utskottet avstyrker alltså motionen 1978/79: 740 yrkandet . I samband medhögskolereformen infördes en provisorisk reglering UbU 1978/79: 25 11 avde obligatoriska studerandesammanslutningarna. I propositionen 1976/77: 59angav föredragande statsrådet att utgångspunkten för den provisoriskaregleringen var att obligatoriet tills vidare skulle få bestå för de grappersom tidigare omfattades av det, men att det inte fick utvidgas till nyagrupper. I förordningen (SFS 1977: 401) om obligatoriskastuderandesammanslutningar (ändrad : 496) har följande tre grupperundantagits från obligatoriet: Sådana studerande som bedriverstudier för vilka före eller, i fråga om studerandevid högskoleenhet som har inrättats , för vilka omedelbartdessförinnan inte fanns skyldighet att tillhöra studerandesammanslutning, Sådana studerande som bedriverstudier som närmast motsvarar studier för vilka före den 1 juli 1977eller, i fråga om studerande vid högskoleenhet som har inrättats den 1 juli1978, för vilka inte fanns skyldighet att tillhörastuderandesammanslutning vid sådan läroanstalt i landet, som helt eller delvishar gått upp i högskoleenhet. De studerande som deltar iutbildning som anordnats av högskoleenheten på annan ort än högskoleorten. Ca15 000 studerande i den statliga högskolan omfattas inte avobligatoriet. Obligatorieberedningen har dock visat att högskoleenheternas tillämpningav bestämmelserna inte är enhetlig och att på många håll oklarhet råder omvilka grupper av studerande som inte omfattas av obligatoriet. Vidett bibehållande av det obligatoriska medlemskapet blir det, framhållerföredraganden, nödvändigt att ta ställning till om den nuvarande regleringenbör bestå eller om obligatoriet bör utvidgas till att omfatta samtligastuderande inom i vart fall den statliga högskolan. För egen del anserstatsrådet, med hänsyn till att de principiella invändningarna mot obligatorieti sig fortfarande kvarstår och med hänsyn till att något mer betydandemissnöje mot det nuvarande systemet inte kan märkas bland de studerande själva,att det inte nu kan bli fråga om att utvidga obligatoriet. Den reglering som finns bör i stället fortsätta att gälla tills vidare. För att minskaoklarhetema vid tolkningen av de nuvarande bestämmelserna skall UHÄ få iuppdrag att följa tillämpningen av reglerna om vilka studerande som bör ståutanför obligatoriet och att lämna förslag till sådana ändringar av reglernasom kan visa sig lämpliga. Medhänsyn till de principiella invändningarna mot obligatoriet, vilka somföredragande statsrådet anför kvarstår oförändrade, anser utskottet att någonutvidgning av obligatoriet inte kan komma i fråga. Utskottet tillstyrker alltsåäven i detta avseende regeringens förslag och avstyrker därmed motionen1978/79: 1376 i denna del. Imotionen 1978/79: 619 hävdas att det är flera kategorier än som bör kunna bli befriade frän skyldigheten att vara t2 1978/79. UbU 1978/79: 25 12 Som exempel på högskolestuderande som bör kunnakomma i fråga för befrielse pekar motionärerna på deltidsstuderande vuxna ochstuderande som stadigvarande vistas på annan ort än högskoleorten. Motionärernaanser att i UHÄ:s förutnämnda uppdrag också bör ingå att inkomma med förslagom de ändringar i lagen om obligatoriska studerandesammanslutningar som erfordrasför den av motionärerna begärda utvidgade befrielsemöjligheten. UHÄskall följa tillämpningen av reglerna om vilka studerande som bör stå utanförobligatoriet och lämna förslag till sådana ändringar av reglerna som kan visasig lämpliga. Utskottet förutsätter att UHÄ därvid prövar om motionärernasändringsförslag är lämpliga. Med hänsyn härtill och till att SFS och anslutnakårer redan prövar frågan om avgiftsnedsättning synes någon särskild åtgärdfrån sida med anledning av yrkandet i motionen 1978/79: 619 inteerforderlig. Utskottet avstyrker motionsyrkandet. kunnat finna är det inte något som motsäger att UHÄ i sitt nyssnämndauppföljningsarbete kommer att i sedvanlig ordning samråda medstuderandeorganisationerna. Utskottet, som alltså förutsätter att så sker,anser att motionen 1978/79: 1376 i denna del inte behöver föranleda någonriksdagens åtgärd. Enligt motionen 1978/79: 1933 bör statsmakterna isyfte att stärka och väma demokratiska beslutsformer inom alla studerandeförsamlingarförelägga de studentkårer som omfattas av obligatoriet att anordna enregelbundet återkommande allmän omröstning angående studentkårensbeslutsformer. Den föreslagna regleringen av studentkårernas verksamhet kanutskottet inte ställa sig bakom. Utskottet avstyrker därför motionen 1978/79:1933. I motionen 1978/79: 740 föreslås att hosregeringen hemställer om förslag om upphävande av lagen om elektorsförsamlingvid högskoleenhet (yrkandet 3 f) och om sådana ändringar av gällande föreskrifteratt alla styrelser inom högskolan skall utses av dem som är verksamma inomhögskolan i en gemensam valkorporation enligt principen en människaen röst(yrkandet 3 e). Med erinran om tidigare ställningstaganden tillmotsvarande motionsyrkanden, senast (UbU 1977/78: 22, rskr 1977/78:338) avstyrker utskottet motionen 1978/79: 740 yrkandena 3 f och 3 e. Detpåpekas i motionen 1978/79: 1885 att erfarenheterna av elektorsförsamlingarnainte är helt positiva. Motionärerna önskar därför att skall begära enöversyn av lagen. Någon särskild åtgärd från sida synes intepåkallad, då det måste ingå i uppdragen till UHÄ att studera även denna fråga.Motionen kan alltså avslås av . UbU 1978/79: 25 13 samband med högskolereformen genomförda anslagsomläggningen innebär attmedel anvisas under tre grupper av anslag. Den första utgörs av anslagen tillgrundläggande högskoleutbildning, den andra av anslagen tUl högskolansforskning och forskarutbildning och den tredje av anslagen för vissa gemensammaändamål. Liksomtidigare år begär regeringen bemyndigande i fråga om medgivande tillomföringar såväl mellan högskolans anslag i statsbudgeten som mellananslagsposter vilka underställts . Utskottet föreslår att regeringenfår motsvarande bemyndigande för /80. Enligtvad utskottet inhämtat har från en del högskoleenheter framförts anmärkningarmot regeringens beräkning av vissa anslag. Utskottet förutsätter attregeringen om anmärkningarna visar sig berättigade återkommer till riksdagenmed förslag om ytterligare medelsanvisning. Yrkandet i motionen 1978/79: 1354(yrkandet 1) om anvisande av ytterligare 24,55 milj. kr. till grundläggandehögskoleutbildning avstyrker utskottet. Motionärerna har inte redovisat hurbeloppet skall fördelas. Hemställan Under åberopande av det anfördahemställer utskottet 1. att beträffandeutbildningens utformning och inriktning avslår motionen 1978/79: 740 yrkandet1, 2. att beträffandebetygssystem avslår motionen 1978/ 79: 740 yrkandet 3 d, 3. att beträffandekurslitteratur på svenska avslår motionen 1978/79: 1634 yrkandet 2, 4. att beträffandeundervisning på invandrarspråk avslår motionen 1978/79: 740 yrkandet 3 c, 5. att beträffande särskilda kurser avslår motionen 1978/79: 740 yrkandet 3 a, 6. att beträffandeonödig byråkrati i högskolan avslår motionen 1978/79: 1354 yrkandet 2, 7. att beträffandeprognosinstrument avslår motionen 1978/79: 740 yrkandet 2 i denna del, 8. att beträffande yrkesvägledning avslår motionen 1978/79: 740 yrkandet 2 i denna del, 9. att beträffanderegionstyrelsernas avskaffande avslår motionen 1978/79: 1336 yrkandet 3, 10.att beträffanderegionstyrelsernas sammansättning avslår motionerna 1978/79: 741 och 1978/79:1924, 11.att beträffande statlig högskoleenhet i avslår motionen 1978/79: 1901, UbU1978/79: 25 14 12. att beträffande statlig högskoleenhet iSkövde avslår motionen 1978/79: 932, 13. att beträffande högskoleenhet i Malmöavslår motionen 1978/79: 320, 14. att beträffande bibehållande tills vidareav systemet med obligatoriskt medlemskap i studerandesammanslutningar medavslag på motionen 1978/79: 740 yrkandet godkänner vad som förordats ipropositionen 1978/79: 100, 15. att beträffande utvidgning av obligatorietavslår motionen 1978/79: 1376 i denna del, 16. att beträffande befrielse fränobligatoriet avslår motionen 1978/79: 619, 17. att beträffande obligatoriskastuderandesammanslutningar m. m. i övrigt godkänner vad som förordats ipropositionen 1978/79: 100, 18. att beträffande studerandesamverkan avslårmotionen 1978/79: 1376 i denna del, 19. att beträffande studentkårernasbeslutsformer avslår motionen 1978/79: 1933, 20. att beträffande upphävande av lagen omelektorsförsamling avslår motionen 1978/79: 740 yrkandet 3 f, 21. att beträffande valkorporation avslårmotionen 1978/ 79: 740 yrkandet 3 e, 22. att beträffande översyn av lagen omelektorsförsamling avslår motionen 1978/79: 1885, 23. att bemyndigar regeringen att besluta omomföringar mellan anslag för högskolan m. m. i enlighet med vad som förordatsi propositionen 1978/79: 100, 24. att beträffande viss ytterligaremedelsanvisning avslår motionen 1978/79; 1354 yrkandet 1, 25. att i övrigt godkänner de riktlinjer förutbildning och forskning som förordats i propositionen 1978/79: 100 s. 401440. Forskningsanknytning av grundläggandehögskoleutbildning. Utskot tet tillstyrker regeringens förslag under punkten D 12 (s. 534535) och hemställer att tillForskningsanknytning av grundläggande högskoleutbildning för budgetåret1979/80 anvisar ett reservationsanslag av . Regeringen har underpunkten D 13 (s. 535539) föreslagit att 1. bemyndiga regeringen att inrätta tjänster som professori enlighet med vad som förordats i propositionen. UbU1978/79:25 15 2. bemyndigaregeringen att ändra benämning av tjänster som professor i enlighet med vadsom förordats i propositionen, 3. till Hum.anistiska fakulteterna anvisa ett reservationsanslag av 87 886 000kr. 1978/79: 627 av m, fl, (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att tre professurer ikvinnohistoria skall tillsättas enligt tankegångama imotionen, 1978/79: 1879 av () och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen sägs om behovet av en professur ietnologi, särskilt nordeuropeisk, vid . Regeringen hemställer om bemyndigande att viduniversitetet i inrätta en tjänst som professor i egyptologi samt viduniversitetet i en tjänst som professor i arkeologi och en tjänst somprofessor i etnologi, särskilt europeisk. Utskottet tillstyrker förslagen liksomi detta sammanhang framförda förslag om ändrad benämning av vissa tjänster somprofessor. I motionen 1978/79: 1879 yrkas att som sinmening skall ge regeringen till känna vad som i motionen sägs om behovet av enprofessur i etnologi, särskilt nordeuropeisk, vid i . Avmotionen framgår att humanistisk-samhällsvetenskapliga forsknings-rådct nu haren rådstjänst i etnologi placerad vid . Äm:iet röner, påpekarmotionärerna, stort intresse på såväl grundutbildningsnivå som forskningsnivåoch har också stor betydelse för en rad andra ämnen. Fasta resurser i förforskning och utbildning i etnologi är därför angelägna. För den humanistiska och teologiska forskningen arbetaruniversitets- och högskoleämbetets (UHÄ) vederbörande planeringsbcredning isamråd med de berörda fakultetsnämndcmå på en långtidsplan som väntas blifärdig under innevarande är. Planen skall bl. a. omfatta förslag om högre tjänster.Utskottet utgår från att den i motionen aktualiserade professuren prövas idetta samm.anhang och anser att inte nu bör göra något uttalande ifrågan. Utskottet avstyrker alltså motionen 1978/79: 1879. Med hänsyn till det inom UHÄ pågående arbetet på enlångtidsplan och det pågående arbetet inom för jämställdhetsforskninganser utskottet att inte heller bör biträda förslaget i motionen1978/79: 627 om tre professurer i kvinnohistoria. Utskottet har inhämtat attden nämnda arbetsgruppens förslag bl. a. kommer att 15, rad 16ochS. 16. rad 16-17 Utgår:, särskiltnordeuropeiska. UbU1978/79:25 16 gälla resurser för forskning i kvinnohistoria. Utskottetvill dessutom påpeka att vid humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådetfinns inrättad bl. a. en forskartjänst i kvinnohistoria, särskilt kvinnornasställning i 1800- och 1900-talens samhällsliv. En på humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådetsstat uppförd tjänst som professor i språklig databehandling är placerad viduniversitetet i . Den är personlig för . Utskottet tillstyrkerregeringens förslag att i stället för denna rådstjänst inrättas en ordinarietjänst som professor vid i och att Allénutses till förste innehavare. Professuren bör ha ämnesbenämningenspråkvetenskaplig databehandling. Regeringens förslag i övrigt under nu förevarandeanslagsrubrik tillstyrker utskottet. 1. att riksdagenbemyndigar regeringen att inrätta tjänster som professor i egyptologirespektive arkeologi och etnologi, särskilt europeisk, i enlighet med vad somförordats i propositionen 1978/79: 100, 2. att riksdagenbemyndigar regeringen att ändra benämningen av tjänster som professor ienlighet med vad som förordats i propositionen 1978/79: 100, 3. att riksdagenbeträffande tjänst som professor i etnologi, särskilt nordeuropeisk, avslårmotionen 1978/79: 1879, 4. att riksdagenbeträffande tjänster som professor i kvinnohistoria avslår motionen 1978/79:627, 5. att riksdagenmed anledning av propositionen 1978/79: 100 bemyndigar regeringen att inrättaen tjänst som professor i språkvetenskaplig databehandling vid iGöteborg, 6. att tillHumanistiska fakulteterna för /80 anvisar ett reservationsanslag av . Juridiska fakulteterna.Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkterna D 14D 15 (s. 540542) och hemställer 1. att riksdagentill Teologiska fakulteterna för / 80 anvisar ettreservationsanslag av , 2. att riksdagentill Juridiska fakulteterna för /80 anvisar ettreservationsanslag av . Regeringen harunder punkten D 16 (s. 542547) föreslagit att 1. bemyndigaregeringen att inrätta tjänster som professor i enlighet med vad som förordatsi propositionen, 2. tillSamhällsvetenskapliga fakulteterna för /80 anvisa ettreservationsanslag av . UbU 1978/79: 25 17 1978/79:929 av () vari yrkas att beslutar att lektoratet ivuxenundervisningens metodik vid högskolan för lärarutbildning i fåromvandlas till en biträdande professur med inriktning mot vuxenpedagogik, 1978/79: 1334 av m. fl. (s) vari yrkasatt beslutar uttala att tjänst som professor i vuxenpedagogik vidhögskolan för lärarutbildning i bör inrättas, 1978/79: 1347 av m. fl. (s) variyrkas att beslutar inrätta ett tvärvetenskapligt massmedieseminariumvid Göte-, borgs universitet med den inriktning och organisation som angivits imotionen, 1978/79: 1392 av m. fl. (c, s, m) variyrkas att uttalar 1. att den föreslagna tjänsten somprofessor i socialt arbete vid i skall ses som en resursför hela högskoleregion och få samma ansvar för verksamheten vid högskolani som vid i , 2. att en tjänst somforskningsassistent, knuten till samhällsvetenskapliga fakulteten viduniversitetet i men placerad vid högskolan i , inrättas, inomramen för anslaget D 16. Regeringenhemställer om bemyndigande att inrätta två tjänster som professor, nämligen viduniversitetet i en personlig professur i psykologi och vid universiteti en professur i socialt arbete. Utskottet tillstyrker förslagen. Ifråga om den sistnämnda professuren i socialt arbete framhåller föredragandestatsrådet att den kommer att få stor betydelse för forskningsanknytningen ochför utbildningen på sociala linjen inte bara vid i utan ävenvid högskolan i . Enligtmotionen 1978/79: 1392 finns det många starka sakliga skäl för att professureni socialt arbete skall placeras vid högskolan i . Denna möjlighet äremellertid utesluten, framhåller motionärerna, med tanke på riksdagensprincipbeslut om fasta forskningsresursers lokalisering. Innehavaren avprofessuren bör dock ha samma skyldighet i fråga om grundutbildningen ochforskningsanknytningen på sociala linjen och i fråga om forskarutbildningen isocialt arbete vid de båda högskoleenheterna. Professuren skall alltså ses somen resurs för hela högskoleregion och få samma ansvar för verksamheten vidhögskolan i som vid i . I motionen förs också framförslag om en tjänst som forskarassistent. UbU 1978/79: 25 18 I samband med högskolereformen har principen omforskningsanknytning av all grandläggande högskoleutbildning lagts fast.Samtidigt slogs emellertid också fast, vilket motionärerna erinrar om, att enutgångspunkt för reformeringen av högskoleutbildningen skulle vara att fastaforsknings- och forskarutbildningsresurser inom högskolan alltjämt i huvudsakskall vara koncentrerade till , /, , , ,och . Medanledning av motionen 1978/79: 1392 vill utskottet stryka under attforskningsresurserna vid i är en resurs också för högskolani och att har ett ansvar för forskningsanknytningen avhögskoleutbildningen i . Tillfrågan om högskoleutbildningens forskningsanknytning avser utskottet återkommavid sin behandling av propositionen 1978/79: 119 om vissa frågor rörandeforskning och forskarutbildning m. m. I detta sammanhang vill utskottet endastpåpeka att universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) i sitt yttrande överforskningsrädsutredningens och forskarutbildningsutredningens förslagframhållit att en konsekvent till-lämpning av principen om forskningsanknytningmåste innebära att det för alla utbildningslinjer någonstans måste finnastillgång till och samspel med en organisation för forskning/utvecklingsarbeteoch att nuvarande skillnader i detta avseende mellan olika utbildningar ihögskolan måste utjämnas. Med det anförda avstyrkerutskottet motionen 1978/79: 1392. Vidhögskolan för lärarutbildning i finns /64 entjänst som extra ordinarie lektor i vuxenundervisningens metodik, vilken varitvakantsatt /76. Föredragande statsrådet har inte anslutitsig till ett förslag från UHÄ om att tjänsten skall dras in och ersättas med entjänst som professor i vuxenpedagogik. Enligt föredragandens mening bör ettställningstagande i frågan grunda sig på en närmare redovisning av omfattningenoch arten av den vuxenpedagogiska forskningen i landet. UHÄ skall få i uppdragatt göra denna kartläggning och återkomma med förslag i frågan. Imotionen 1978/79: 929 yrkas att skall besluta i enlighet med UHÄ:sförslag. Motionären framhåller bl. a. att senare års vuxenutbildningsreformeraktualiserar problem som måste belysas genom en långsiktig forskning. Behovetav forskning pä vuxenundervisningens område betonas också i motionen 1978/79:1334, i vilken yrkas att skall uttala att en tjänst som professor ivuxenpedagogik bör inrättas vid högskolan för lärarutbildning iStockholm. Entredjedel av vuxna befolkning bedriver studier i någon form.Vuxenutbildningen karakteriseras, förutom av mycket skiftandeutbildningsformer, av ett stort antal olika utbildningsanordnare och ett riktutbud av kurser och ämnen. De flesta vuxenstuderande bedriver studier parallellt med yrkes- eller hemarbete eller andra samhälls- UbU 1978/79: 25 19 engagemang.Det anförda belyser angelägenheten av vuxenpedagogisk forskning. Utskottet äremellertid inte berett tillstyrka något av de två nu aktuella motionsyrkandenautan anser att ställning till frågan hur resurserna förvuxenpedagogisk forskning bör byggas ut måste anstå tills resultatet av UHÄ:skartläggning m. m. avslutats. bör således avslå motionerna1978/79:929 och 1978/79: 1334. Idecember 1975 tillkallades en särskild sakkunnig som fick i uppdrag att utredafrågor om massmedieforskningens organisation. (MMFU) avlämnade sitt betänkande (SOU 1977: 11) Forskning om massmedier i april1977, Ipropositionen 1977/78: 100 anslöt sig föredragande statsrådet till MMFU:suppfattning dels att massmedieforskningen bör förstärkas, dels att följande femmål bör gälla för denna forskning, nämligen mångfald i forskningen måstegaranteras, forskningens integritet måste säkerställas, höga kvalitetskravskall uppfyllas, kommunikation mellan forskarna och mellan forskarna ochavnämarna skall främjas, befintliga resurser skall utnyttjas effektivt, delsatt det inte bör upprättas ett särskilt massmedieforskningsinstitut och delsatt inom högskolan inte bör införas ett särskilt forskningsområde. Däremotanslöt sig föredragande statsrådet inte till MMFU:s förslag om att fyratvärvetenskapliga seminarier, vart och ett lett av en professor, skulleinrättas inom högskolan liksom inte heller till ett förslag om en särskildmassmediedelegation. Enligtpropositionen 1977/78: 100 borde humanistisk-samhällsveten-skapligaforskningsrådet () ha ett direkt ansvar för massmedieforskningen. Medelför stöd till denna forskning anvisades därför underhumanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådets anslag. Med hänvisning tillbehovet av forskningsanknytning för journalistutbildningen föreslogs vidareunder reservationsanslaget Samhällsvetenskapliga fakulteterna enmedelsanvisning av . för massmedieforskning med anknytning tilljournalistutbildningen. anvisade medel i enlighet med förslaget (UbU1977/78: 22, rskr 1977/78: 338). Isin anslagsframstälhiing för /80 har UHÄ fört fram förslag om enprofessur i massmedieforskning vid i . Regeringenbiträder inte i budgetpropositionen förslaget utan föreslår endast att underförevarande fakultetsanslag skall anvisas ytterligare . tillmassmedieforskning eller totalt . Imotionen 1978/79: 1347 yrkas att skall besluta om inrättandet av etttvärvetenskapligt massmedieseminarium vid i med deninriktning och organisation som angivits i motionen. Motionärernaframhåller att MMFU:s förslag mötte en positiv och enig remissopinion. Genomden särskilda medelsanvisningen tUl mäss- UbU 1978/79: 25 20 medieforskninghar möjligheterna att starta forskningsprojekt ökat, men den nödvändigaförstärkningen av basresurserna som betonades av MMFU har inte kommit tUlstånd. Motionärerna anser att MMFU:s förslag stegvis bör förverkligas genom attbeslut nu fattas om att ett tvärvetenskapligt massmedieseminarium skallanordnas i , där det finns goda fömtsättningar för ett nära samarbetemellan massmedieforskningen och journalistutbildningen. Den professur som ienlighet med vad MMFU föreslagit skall knytas till seminariet föreslås fåbenämningen masskommunikation, särskUt politisk kommunikation. Vadförst gäller /80 anser utskottet att medel tUlmassmedieforskning bör anvisas i enlighet med regeringens förslag. Under dettabudgetår bör arbetet med de olika forskningsprojekt som bekostas med dessamedel om möjligt läggas upp så att de hinner avvecklas före den 1 juli 1980.Enligt utskottets mening bör en professur i massmedieforskning inrättas viduniversitetet i och uppbyggnaden av organisationen förmassmedieforskning i i övrigt påbörjas i enlighet med vad somföreslagits i motionen 1978/79: 1347. 1. att bemyndigarregeringen att inrätta tjänster som professor i enlighet med vad som förordatsi propositionen 1978/79: 100, 2. att beträffandeforskningsresurser vid högskolan i avslår motionen 1978/79: 1392yrkandet 1, 3. att som forskarassistent avslår motionen 1978/79: 1392 yrkandet 2, 4. att som professor i vuxenpedagogik avslår motionerna 1978/79: 929 och1978/79: 1334, 5. att beträffandemassmedieforskning med anledning av motionen 1978/79: 1347 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 6. att till Samhällsvetenskapligafakulteterna för /80 anvisar ett reservationsanslag av . Regeringen har underpunkten D 17 (s. 547556) föreslagit rUcsdagen att 1. bemyndiga regeringen attinrätta tjänster som professor i enlighet med vad som förordats ipropositionen, 2. bemyndiga regeringen att ändrabenämningen av tjänster som professor i enlighet med vad som förordats ipropositionen, 3. bekräfta tidigare fastslagenprincip om koncentration av mer speciell utbildnings- och forskningsverksamheti ,