bet · G201TU20 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av propositionen 1978/79:116 om vissa sjöfartsfrågor jämte motioner 1propositionen 1978/79:116 har regeringen ()föreslagit dels all anta 1. inom upprättatförslag lill lag om fortsatt giltighet av lagen (1977:494) om tillstånd till överiåielse av fartyg, 2. bemyndiga fullmäktige iriksgäldskontoret atl 30 juni 1980 iklädastaten kreditgarantier till svenskt rederiföretag till högst det belopp som den1 slår kvar av det garantibelopp om , som beslöts avriksdagen med anledning av förslag i prop. 1976/77:146, 3. till Bidrag till vissa resor avsjöfolk - utöver vad som har föreslagits i prop. 1978/79:100 - för budgetåret1979/80 under sjätte huvudtiteln anvisa ett anslag av , 4. till Statens lånefond för denmindre skeppsfarten - med ändring av vad som har föreslagits i prop.1978/79:100 - för /80 under statens utlåningsfonder anvisa eltinvesteringsanslag av . I propositionen läggs fram vissa förslag, somdelvis grundas på en av sjöfartspolitiska utredningen i februari 1979överiämnad promemoria. Våren1977 beslutade om ett särskilt tidsbegränsat likviditets-stöd tillsvenska rederiföretag i form av statliga kreditgarantier på 500 milj. kr., somkunde beviljas lill . beslutade omföriängning av detta stöd lill . 1 förevarande propositionföreslås alt det belopp för statliga kreditgarantier som är oförbrukat den 1juli 1979 får användas även under nästa budgetår på oförändrade villkor. Vidareföreslås alt lånefonden för den mindre skeppsfarten flr ett medelstillskoti om15 milj. kr. Till bidrag till sjöfolkets fria resor föreslås utgå 18 milj. kr.Lagen om tillstånd lill övertåielse av fartyg föreslås fortsätta att gälla tillutgången av . Ipropositionen redovisas också vissa synpunkter på den senaste tidens utvecklinginom sjöfarten och det internationella sjöfartspolitiska lägel. Ett sjöfartspolitisktprogram aviseras . 1978/79. Detvid propositionen fogade lagförslaget har följande lydelse. Lag om fortsattgiltighet av lagen (1977:494) om tillstånd till överlåtelse av Härigenom föreskrivs att lagen (1977:494) omtillstånd till överiåielse av fartyg, som gäller till utgången av ,skall äga fortsatt giltighet till utgången av . Dennalag träder i kraft . Motionerväckta under allmänna motionstiden I motionen 1978/79:1423 av m. (s) hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslagom den framlida bemanningen på isbrytare och sjömätningsfartyg. I motionen 1978/79:1949 av m. (vpk) hemställs,såvitt nu är i fråga (yrkandet l),atl uttalar attisbrytar- och sjömätningsfartyg bör övergå till alt bemannas med civilpersonal. Motionerväckta med anledning av propositionen 1978/79:116 I motionen 1978/79:2284 av m. (s) hemställs att beslutar 1. inrätta ett struklurbolag försjöfartsnäringen med de uppgifter som angivits i motionen, 2. till Teckning av aktier i eltstrukturbolag för sjöfartsnäringen () påtilläggsbudget III till statsbudgeten för /79 anvisa ettinvesieringsanslag av , 3. till Bidrag till ettstrukturbolag för sjöfartsnäringen () påtilläggsbudget 111 till statsbudgeten för /79 anvisa ettreservationsanslag av , 4. bemyndiga fullmäktige iriksgäldskontorel alt för slrukturbolagets räkning den 1 juli1979-den 30 juni 1980 ikläda staten garantier till svenska rederier till ettsammanlagt belopp av . I motionen 1978/79:2285 av m. fl. (vpk)föreslås atl beslutar 1.att avslå regeringens förslag lill lag om fortsatt giltighet av lagen(1977:494) om tillstånd lill överlåtelse av fartyg samt att hos regeringenhemställa om utarbetande av förslag lill lag om förbud mot överlåtelse avfartyg till stater med s. k. bekvämlighetsflagg. 2. all avslå propositionen1978/79:116 vad gäller kreditgarantier med kvarvarande belopp av tidigarebeslutade 500 milj. kr. 3. att likviditelsstöd i form avkreditgarantier på 100 milj. kr. skall utgå till den mindre skeppsfarten undertiden fram till . KreditstödI form av stadiga garantier beslutade om kredilslöd i form avstatliga garantier lill svenska rederiföretag (prop. 1976/77:146, TU1976/77:26, rskr 1976/77:344). Avsikten med stödet var i första hand att underelt pressat läge för sjöfarten ge rederierna möjligheter att undvika avlikviditetsskäl framtvingade omfattande försäljningar av modernt tonnage tillunderpris. I propositionen betonades att ett sådant stöd måste vara selektivtoch grunda sig på en ingående individuell bedömning. Både rederi och fartygskulle bedömas vara livsdugliga inom svensk rederinäring. Åtskilligaförändringar måste accepteras för att den svenska handelsflottan skulle kunnaanpassas till nya förhållanden. Försäljningar till utlandet av ocksåförhållandevis nybyggda fartyg kunde därför få godtas. Stödetvar tidsbegränsat och skulle utgå under /78 inom en ram av 500milj. kr., varav ca 50 milj. kr. beräknades för den mindre skeppsfartens behov.I propositionen 1977/78:166 om vissa sjöfartsfrågor redovisades dedittillsvarande erfarenheterna av kreditstödel. Fullmäktige iriksgäldskontoret, som filt bemyndigande atl -den30 medge garantier, hade på förslag av nämnden förfartygskreditgarantier (FKN) normalt ställt krav på amorteringsanstånd frånföretagens kreditgivare. Delta gällde också för lån för fartyg som byggts vidsvenska varv med statlig kreditgaranti. Som följd av bl. a. dessa åtgärder hadedet gått att kraftigt begränsa likviditelsstödet i form av särskilda statligakreditgarantier. Av ramen för de statliga kreditgarantierna kunde vid utgångenav beräknas återstå elt belopp av slorieksordningen 200 milj. kr. 1propositionen föreslogs att den del av den ursprungliga ramen om 500 milj. kr.som kunde komma att återstå sedan samtliga ansökningar blivit avgjorda fickföras i ny räkning och stå lill förfogande fram till . Dettaskulle ske på de villkor som angetts i propositionen 1976/77:146 och iuttalandena i /77:26. beslutade (/78:25, rskr1977/78:333) i enlighet med regeringens förslag. I propositionen 1978/79:116 erinras om attkreditgarantierna till svenska rederiföretag ursprungligen var alt se som ettkomplement till del särskilda statliga stödet till fartygsbeslällare somföreslagits i propositionen 1976/ 77:139 om vissa varvsfrågor. För det senarestödet gäller numera (prop. 1978/79:49, NU 1978/79:17, rskr 1978/79:115)följande. För aU underiätta beställningar av fartyg vid svenska varv kanfartygsbeställare av kontrakts- prisetför beställt fartyg erhålla intill i form av statliga kreditgarantier ochintill i form av lån med viss återvinningsräii för staten. I syfte attundvika spekulativa fartygsförvärv skall beställare betala avkontraktsprisel kontant och därtill äga visst riskkapital. 1 det fall lån intealls eller endast delvis beviljas kan kreditgarantierna efter prövning lämnastill högre belopp än av kontraktsprisel. Lån och kreditgaranti får docksammanlagt uppgå till högst . Som säkerhet för lån godtas pantbrev inom av kontraktsprisel. Lån och garanti kan också lämnas för större ombyggnaderav fartyg. Stödet är temporärt och utgår för kontrakt som tecknats föreutgången av är 1979 och som normalt avser leveranser senast den 31 december1980. Ramen för kreditgarantier blev genom beslut utökadmed 2 025 milj. kr. För lån ställdes till förfogande ytteriigare 675 milj. kr. Vidareerinras om alt det läge som en betydande del av svensk rederinäring befinnersig i har aktualiserat också vissa företagsspecifika åtgärder. Härmed åsyftasdet ekonomiska stöd som utgår till och lill Saléninvest ABi enlighet med förslag därom i propositionen 1978/79:35 (/79:9, rskr1978/79:101). nu förevarande propositionen konstateras att en betydande del av ramen förkreditgarantier lill svenskt rederiföretag f n. kvarstår outnyttjad. Sålundafanns per 220 milj. kr. av ramen kvar. Några obehandladeansökningar om garantiutfästelser förelåg inte vid denna tidpunkt.Sjöfarlspolitiska utredningen har i sin avgivna promemoriaföreslagit bl. a. att den outnyttjade delen av garantiramen skall slå tillförfogande såväl /80 som /81. Ramen skulle kunnautnyttjas för dels nya garantier, dels utvidgning av redan lämnade sådana. Föredragandenframhåller att de statliga garantierna lill rederiföretag är atl se som etttillfälligt arrangemang. Under hänvisning lill atl sjöfartskrisen emellertid ärlångt ifrån övervunnen föreslås alt garantiramen får stå kvar under budgetåret1979/80. Om en ytteriigare föriängning bör ske får enligt föredraganden avgörassenare. Vidare understryks alt villkoret för garanti alltjämt bör vara atlsåväl fartyg som rederi skall bedömas vara livskraftiga inom svensksjöfartsnäring. Sjöfartskrisens längd och djup sägs kunna föra med sig atttidigare gjorde bedömningar i vissa fall kan behöva prövas om med en merarestriktiv syn som följd. Inom vissa sjöfartssektorer kan å andra sidan finnasmotiv för en mera positiv bedömning. Nya garantier kan således behöva beviljasoch redan givna garantier skall kunna utvidgas. Även bör enligtföredraganden som alternativ eller komplement lill garantierna förutsättasamorleringsanslånd från kreditgivarna. Vadhärefter angår sjöfartspolitiska utredningens förslag om alt garanti skallkunna lämnas än säger sig föredraganden inte vara bereddalt föreslå några ändrade bestämmelser därvidlag. Den närmaste tidensutveckling avses få avgöra behovet av en ändring av bestämmelserna. Ejheller finner föredraganden skäl atl biträda utredningens förslag om atl göradet möjligt atl gå utöver av ett beräknat framlida marknadsvärde förfartyget. Förslaget anses knappast vara förenligt med rederinäringenslångsiktiga intressen eller ett rimligt risktagande från statens sida. Utskottetdelar föredragandens bedömning vad gäller behovet av föriängning avifrågavarande kreditgarantier och tillstyrker alltså förslaget om attresterande del av kreditgarantierna får föras i ny räkning och stå till förfogandeäven 30 juni 1980. Vad föredraganden anfört ombedömningarna vid och villkoren för medgivande av kreditgaranti liksombeträffande övriga frågor under förevarande avsnitt har ej gett utskottetanledning lill erinran eller särskilt uttalande. Avdet sålunda anförda följer alt utskottet avstyrker yrkandena i motionen1978/79:2285 (punkterna 2 och 3) om atl regeringens förslag i nu berörda delavslås och att i stället likviditetsstöd i form av kreditgarantier på 100 milj.kr. skall utgå lill den mindre skeppsfarten under liden fram till den 30 juni1980. Lånefondenför den mindre skeppsfarten Lånefonden för den mindre skeppsfarten har lillsyfte att med lån främja en från allmän synpunkt önskvärd förnyelse av landetsbestånd av mindre fartyg. Lån kan lämnas för nybyggda fartyg men även för köpav andra-handsfartyg och för ombyggnad eller reparation av fartyg. För lidenmellan och har lån beviljats medsammanlagt 78,6 milj. kr. Av detta belopp avser 10,2 milj. kr. nybyggen, 64,5milj .kr. andrahandsköp och 3,9 milj. kr. Lån till nybyggen harinte beviljats /77. Lånefondens omslutning utgör f n. ca120 milj. kr. Vid det senaste årsskiftet var 12 milj. kr. Lånenämndenför den mindre skeppsfarten har hemställt om ett investeringsanslag om 50milj. för /80. Föredraganden förklarar sig dock inte varaberedd att ta ställning till ett mera omfattande medelstillskott tilllånefonden förrän ett sjöfartspolitiskt program föreligger. Sålunda förordasför /80 ell medelstillskott om 15 milj. kr. Detta anslag ochberäknade amorteringar anses för budgetåren 1978/79 och 1979/80 tillåta engenomsnittlig utlåning om ca 25 milj. kr. Utskottethar ej något alt erinra mot vad som anförts under detta avsnitt och tillstyrkersåledes regeringens förslag beiräffande anslag till lånefonden för den mindreskeppsfarten. Bidragtill vissa resor av sjöfolk Statsbidrag till sjöfolkets fria resor utgår enligtbeslut av (prop. 1976/77:146, /77:26, rskr1976/77:344). ersätts30 96 av rederiernas kostnader för de ombordanställdas hemresor. Den totalakostnadsramen för eitvart av budgetåren 1977/78 och 1978/79 fastställdes lill18 milj. kr. Förår uppgick redarnas kostnader i berört hänseende till sammanlagt 46 milj.kr. mot i propositionen 1976/77:146 beräknade 60 milj. kr. I bidrag har såledesutbetalats ca 14 milj. kr. Skillnaden mellan de beräknade och de faktiskakostnaderna kan enligt sjöfartspolitiska utredningen bl. a. förklaras av atlviss del av den svenska handelsfiottan var utan sysselsättning.Utredningen föreslår nu au bidraget höjs från till och alt anslagetför /80 las upp med 20 milj. kr. förevarande propositionen konstaterar föredraganden att det statliga stödettill sjöfolkets fria resor har gett åsyftat resultat. För att i ett fortsattekonomiskt besväriigt läge ytterligare minska redarnas kostnader för resornaförordas även för /80 ett anslag av 18 milj. kr. Samtidigtföreslås en höjning av den maximala bidragsprocenten till . Slutligenframhåller föredraganden sin avsikt att i samband med ställningstagandet tillett sjöfartspolitiskt program återkomma lill en eventuell ytterligare föriängningav stödet. Riksdagenhar för /80 tidigare beviljat ett förslagsanslag av 100 000 kr.under sjätte huvudtitelns anslag D 6. Bidrag lill vissa resor av sjöfolk (prop.1978/79:100 bil. 9, /79:11, rskr 1978/79:247). Det nu föreslagnabidraget bör enligt propositionen utgå under samma anslagsrubrik och ellytterligare belopp om 18 milj. kr. Utskottettillstyrker att bidrag till vissa resor av sjöfolk beviljas på de grunder somföredraganden anfört samt att för ändamålet under nästa budgetår anvisas -utöver tidigare beviljade medel - ett belopp om 18 milj. kr. Lagom tillstånd till överiåielse av fartyg Genom tidigare nämnda beslut under våren1977 antogs lagen (1977:494) om tillstånd till överiåielse av fartyg. Lagenträdde i kraft och skulle gälla till utgången av . Denhar emellertid förlängts (prop. 1977/78:166, /78:25, rskr 1977/78:333)aU gälla . Lagen föreskriver atl svensktregistreringspliktigt skepp eller andel däri inte får övertalas utan tillståndav regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer, om skeppet genomöveriåtelsen upphör att vara svenskt. Vid prövning av fråga om tillstånd lillöveriåielse skall särskilt beaktas hur denna påverkar effektivitet ochsysselsättning inom sjöfartsnäringen och de ombordanställdas förhållanden.Tillstånd skall inte lämnas om det strider mot väsentligt allmänt intresse attskeppet upphör att vara svenskt. Enligtförordningen (1977:495) om ullstånd till överlåtelse av fartyg skall fråga somavses i den nämnda lagen prövas av kommerskollegium i samråd Om ärendet bedöms ha större principiell betydelse eller allmänräckvidd bör enligt förordningen kommerskollegium höra och medeget yttrande underställa ärendet regeringens prövning. Även förordningen harförlängts att gälla lill utgången av . Ipropositionen erinras om uttalandena i propositionen 1977/78:166, attflaggfrågan inte fick ses isolerad ulan måste sältas in i sittsjöfarlspolitiska sammanhang där sjöfartens samhällsekonomiska betydelse,framtida verksamhet och konkurrensförmåga behövde klariäggas. Dessa frågorankom på sjöfartspolitiska utredningen all behandla. Därför förordades ipropositionen att lagen skulle gälla i avvaktan på utredningens förslag. har i sin avlämnade promemoria lämnat en utföriigredovisning av tillståndsprövningen i anledning av den berörda lagstiftningen.Enligt utredningen har syftet med lagstiftningen uppnåtts ochsamverkansformerna har fungerat tillfredsställande. Utredningen föreslår att -i avvaktan på utredningens slutliga ställningstaganden -den nu gällande lagenom tillstånd till överlåtelse av fartyg föriängs . Föredragandensäger sig dela sjöfarlspolitiska utredningens uppfattning att den nuvarandelagen och den samrådsordning som gällt vid tillämpningen av denna har fungerattillfredsställande. Det föreslås därför att lagen i fråga föriängs . Enpermanent lagstiftning bör enligt föredraganden utformas mot bakgrund av eltsjöfartspolitiskt program. I del sammanhanget borde också frågan om s. k.bare-boat charter komma upp till behandling. Underhänvisning till vad som i propositionen anförts om erfarenheterna avtillämpningen av den berörda lagstiftningen tillstyrker utskottet regeringensförslag i denna del. Utskottet vill härvid understryka betydelsen av attSverige fortsätter sina strävanden att motarbeta registrering av fartyg underbekvämlighetsfiagg. Del är därför viktigt att prövningen av frågor omfartygsöver/åtelser också framgent sker på ett sådant sätt att dessa strävandeninte motverkas. Avdet anförda följer att utskottet avstyrker yrkandet i motionen 1978/79:2285(punkten 1) att avslår förslaget till lag om fortsatt giltighet avlagen om tillstånd till överlåtelse av fartyg saml hos regeringen hemställer omutarbetande av förslag lill lag om förbud mot överiåielse av fartyg till statermed s. k. bekvämlighetsflagg. Utskottetvill under detta avsnitt slutligen beröra frågan om de svenska varvensengagemang i rederiverksamhet. Bakgrunden till sådant engagemang är att varvengenom alt beställarna inte har kunnat fullgöra sina ekonomiska åtagandentvingats att ligga kvar med eller ta över andelar i fartyg som har byggts vidvarven. Även om lagstiftningen inte hindrar att delar av denna flotta seglarunder annan än svensk flagg är det - såsom sjöfarlspolitiska utredningenframhållit - ur sjöfarispolitisk synpunkt angeläget att tonnaget så långtmöjligt seglar under svensk flagg. De fartyg som byggts vid statsägda varv medett omfattande statligt stöd och som tills vidare skall behållas i varvens ägobör rimligen föra svensk flagg. sjöfarlspolitiskautredningens uppfattning atl kostnads- och konkurrensskäl inte fär varautslagsgivande i detta sammanhang utan alt allmänna sjöfarlspolitiska hänsynbör vägas in. Bemanningav Isbrytare och sjömätningsfartyg I motionen 1978/79:1423 föreslås att riksdagenbeslutar atl hos regeringen begära förslag om den framtida bemanningenpå isbrytare och sjömätningsfartyg. I motionen 1978/79:1949 hemställs, såvittnu är i fråga (punkten 1), att isbrytar- och sjömätningsfartygen bör övergåtill att bemannas med civil personal. Ipropositionen erinras om att regeringen i regleringsbrev för /77uppdrog åt att i samråd med chefen för marinen utredaförutsättningarna för en övergång - helt eller delvis - till civil bemanning avsjöfartsverkets isbrytare och sjömätningsfartyg. har i oktober1978 redovisat uppdraget i en rapport benämnd Bemanning av isbrytare ochsjömätningsfartyg. Mot bakgrund av den redovisning som sker i rapporten -sombehandlar frågan enbart med hänsyn till konsekvenserna av en ändradbemanningsform för de båda berörda statliga myndigheterna - föreslås ingengenerell förändring i bemanningsformen för statsisbrytarna och sjömätningsfartygen.I rapporten framhålls emellertid alt bemanningsfrågan kan komma i ett annatläge om man också väger in de långsiktiga aspekterna på sysselsättningen inomden svenska handelsflottan. Remissbilden är enligt föredraganden splittrad. Detpresenterade undertaget framhålls såsom otillräckligt för ett definitivtställningstagande i frågan. understryks att det är angeläget att ettsådant ställningstagande sker så snabbt som möjligt för att bl. a. undanröjaden osäkerhet beträffande den framtida bemanningsformen som har funnits sedanlänge. Föredraganden hänvisar vidare till att en ändrad bemanningsform skullefi olika konsekvenser i ekonomiska och andra avseenden och alt med allsannolikhet bl. a. organisation torde komma att påverkas.Förslag till ny organisation för har av verket avgivits underhösten 1978. Förslaget bereds f n. inom . Sammanfattningsviskonstaterar föredraganden att den berörda frågan behöver beredas ytterligareoch att rapporten angående bemanningsfrågorna behöver kompletteras i vissahänseenden innan ett definitivt förslag kan komma. vill understryka det angelägna i att ett definitivt ställningstagandei berörda frågor sker möjligt. Utskottet förutsätter därför att denkomplettering i ärendet som erfordras utförs skyndsamt och alt förslag ibemanningsfrågan läggs fram till behandling av nästkommande . Däremotfinner utskottet det ej lämpligt att nu ta ställning i sakfrågan och därigenomföregripa regeringens förslag. Under hänvisning lill det anförda avstyrkerutskotiei de ifrågavarande motionsyrkandena. Förslagom Inrättande av ett strukturbolag I motionen 1978/79:2284 framhålls atl den svenskarederinäringen befinner sig i kris. minskade det sammanlagdatonnaget i den svenska handelsflottan . har ett stort antalarbetstillfällen försvunnit för svenskt sjöfolk. Detta är enligt motionenbakgrunden till den sjöfarlspolitiska utredningens förslag om ett tillfälligtdriftbidrag till sjöfarten på 100 milj. kr. Det systemet baseras på innehållensjömansskatt. Motionärerna understryker i del sammanhanget att svensk sjöfartär i behov av stöd men att man föredrar en konstruktion med mindre uttaladgenerell karaktär som kan bli ett instrument för fortsatt utveckling avbranschen. Imotionen erinras om att det nu nämnda utredningsförslaget inte närmarebehandlas i propositionen. framhålls att inte något av förslagen ipropositionen tillgodoser sjöfartsnäringens behov av omedelbara insatser frånsamhällets sida. Enligt motionen krävs snabba insatser från samhället för allförbättra den svenska sjöfartsnäringens konkurrensförmåga och för alt stimuleraden svaga investeringsviljan. Det är också enligt motionen ett självklart kravatt sjöfarts- och varvspolitiken samordnas. Motbakgrund av det anförda föreslås bildandet av ett struklurbolag med uppgift atti samarbete med branschens parter och utifrån induslripolitiska motiv förhandlafram konkreta strukturplaner för näringen. Bolaget föreslås 12 ett aktiekapitalpå . och disponera 5 milj. kr. för sin förhandlingsverksamhet. Detsenare beloppet bör anvisas som ett bidrag över statsbudgeten. Det föreslåsvidare atl bolaget anlitas av riksgäldskontorel och fartygskreditnämnden somremissorgan vid all garaniigivning. Därmed kan ställas villkor på företagen attdelta i strukturomvandling för att garantier skall beviljas. Struklurbolagetbör dessutom ges möjlighet till egna kreditgarantier. För detta ändamålförordas att en ram på 100 milj. kr. ställs till bolagets förfogande. För attundvika panikförsäljningar av fartyg bör struklurbolaget härutöver ha möjlighetatt som alternativ till en försäljning gå in med temporära finansiella insatseroch för detta ändamål tillföras 25 milj. kr. Motionärernaframhåller slutligen att förslaget är avsett att - i avvaktan på merlångsiktiga förslag från sjöfartspolitiska utredningen - möta de akuta behovsom finns inom rederinäringen. Del bör kunna ingå som en väsentligdel i den mer långsiktiga lösning som kommer atl grundas påutredningsförslaget. Utskottetvill i anledning av den ifrågavarande motionen framhålla följande. Det ärgivetvis riktigt, såsom motionärerna anför, att den svenska sjöfarten befinnersig i en kris och att denna har haft allvartiga återverkningar påsysselsättningen för svenskt sjöfolk. Utskottet delar likaledes motionärernasuppfattning atl bibehållandet och utvecklandet av en konkurrenskraftig svensksjöfartsnäring utgör ett väsentligt näringspolitiskt intresse. Denna fråga äremellertid av en mera långsiktig karaktär medan förslagen i propositionen ihuvudsak är av kortsiktig natur och syftar till att tillgodose Närdet gäller den långsiktiga planeringen framhåller föredraganden behovet av ettsjöfartspolitiskt program. Ett sådant beräknas föreligga , ochåtgärder bör enligt föredraganden kunna föreslås medverkan fr. o. m. . Utskottet finner det synnerligen angeläget att såsker. Utskottet anser det däremot ej motiverat att föregripa regeringensförslag med beslut av sådan genomgripande karaktär som har förordats imotionen. Vadhärefter angår de kortsiktiga stödåtgärder som propositionen behandlar menarmotionärerna dessa ej vara tillräckliga. I anslutning härtill framhålls atlpropositionen ej tagit upp sjöfartspolitiska utredningens förslag om etttillfälligt driftbidrag på 100 milj. kr.