bet · G201AU23 · 1978-12-31 00:00:00 — Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna och 2580. har behandlat ett av regeringenutarbetat åtgärdsprogram för att främja sysselsättningen i (prop.1978/79:127). Förslagen beräknas kosta ca och ge ca 2 000 nyasysselsättningstillfällen i inledningsskedet. Förslagetantogs av med vissa kompletteringar (AU 33, JoU 25, , UbU 42samt NU 41,42 och 45). Arbelsmarknadsutskoltet, som ide* sammanhanget ävenbehandlade motioner från den allmänna motionstiden om utvecklingen iNorrbotten, poängterade bl. a. att de arbetsmarknadspolitiska svårigheterna ilänet ökat samt framhöll att de grundläggande problemenmed atl öka industrialiseringsgraden och förbättra näringsstrukturen i länetkvarstår. Utskottet hänvisade vidare bl. a. till skilda förslag inom närings-och trafikpolitiken som kan komma att bli av betydelse för länets utvecklingsamt till förslagen i den nu förevarande regionalpolitiska propositionen. Norrbottensproblem har alltså ingående behandlats av . Det finns därförinte skäl att nu särskilt gå in på vilka åtgärder som bör sättas in - utöver desom innefattas i propositionen - för att förbättra den ekonomiska utvecklingeni länet. Utskottet vill dock stryka under att Nortbotten och då särskilt någraav inlandskommunerna kan sägas stå i en klass för sig när det gäller behovet avregionalpolitiska och näringspolitiska insaiser. Detta förhållande måstesjälvfallet beaktas av statsmakter och myndigheter då det gäller att fördelatillgängliga resurser. Primärtctntrum Regionalt centrum Kommuncenlrum Kommu ndclsccntrum Utskottets förslag till Slödområde 1 \ / > ; / Propositionens förslag avviker i fråga om följandekommuner: 4/5 3/5 3 AU 1978/79:23 101 har ökat sin folkmängd under1970-talel från 233 000 lill 241 000 invånare, vilket är samma ökningstakt somför riket. bedömer att länet kommer all öka med ytterligare 2 000invånare fram lill . Ökningar har skett främsi i med 9 000 ochSkellefteå med 2 000 invånare. , och har hålliifolkmängden i stort sett oförändrad. Övriga kommuner har minskat med mellan 4och som mest 8 /o i . beräknas fä en fortsalt ökning på 3 000 framtill 1985. Flertalet övriga kommuner antas få ungefär oförändrad folkmängd.Nordmaling, och beräknas dock minska med omkring 1)/ /C) . Förvärvsfrekvenserna i liggerlägre än medelvärdet för riket, och länet har en högre arbetslöshet änriksmedelvärdet. kommun har förvärvsfrekvenser i nivå med riksmedelvärdetoch en arbetslöshet som ligger lägre än rikets. har ungefär lika lågaförvärvsfrekvenser som och och bara något lägre arbetslöshet.Fram beräknas skillnaderna i sysselsättningsgrad mellan länetskommuner komma att minska något. Länet uppvisar påtagliga inomregionalabalansproblem med vikande befolkning i inlandet och expansion i tätorternaUmeå och . Propositionens förslag till stödområden i länetinnebäratt inlandskommunerna placeras i stödområde 5 och 6. ochVännäs kommuner föreslås bli delade med inplacering i två stödområden vardera.För centralort med kringliggande församlingar föreslås stödområde 4medan för de kommundelar som vetter mot inlandet föreslås stödområde 5.Förslaget för kommun innebär stödområde 3 för Vännäsdelen och 5 förBjurholmsdelen. För och föreslås stödområde 3 och förRobertsfors 4. I fyra motioner yrkasändringar av propositionens förslag. Detgäller pariimotion 2562 samt motionerna 2509,2575 och 2583, som ärundertecknade av länsrepresentanter för resp. socialdemokraterna, moderaternaoch . Motionärerna yrkarföljande ändringar i propositionens forslag: 6/5 \ 2583 (c) 6/5/4 ) 5/4/3 2562 (c) 2509 (s) 2575 (m) 2562 (c) 5/4 2583 (c) AU 1978/79:23 102 2575 (m) 2509 (s) 2575 (m) 2583 (c) 2562 (c) 2562 (c) Utskottet, som utgått frånprincipställningstagandet om odelade kommuner, har vid sin bedömning slutligenstannat för att föreslå ändring i fråga om , och Nordmaling.Utskottels ändringsförslag innebär följande inplacering. ochNordmalings kommuner bör i sin helhet placeras i slödområde 4 och islödområde 5. Utskottetvill även i detta sammanhang erinra om vad som sagts om möjligheten andifferentiera stöd inom en kommun. Beträffande som har stora inlandsområdenmed glesbygder och låg sysselsättning vill utskottet därutöver anföra att desärskilda behov av stödinsatser som finns i orter i inlandet i förhållande tillkustbygden bör förutom genom den nämnda differentieringen kunna tillgodosesgenom den möjlighet till förhöjt lokaliseringsstöd i vissa fall som utskottettidigare uttalat sig för. Utskottetsställningstagande innebär bifall till motionerna 2509 av m. fl. (s)och 2575 av () i fråga om samt partimotion 2562beträffande . Övriga motionsyrkanden avstyrks. En del speciella åtgärder har salts in för attförbättra läget i inlandskommunerna i länet. För att långsiktigt förbättrasysselsättningsmöjligheterna i Vindelälvsområdei anvisade sålundatidigare milj. kr. med anledning av propositionen 1978/79:83 (AU 27).Förslaget tillkom mot bakgrund av den debatt som förts om sysselsättningen ikommunerna kring sedan beslut fattats alt älven inte skall byggasut. Ävendel ovan redovisade förslaget till stödområden markerar en strävan attförbättra den inomregionala balansen i länet. I sammanhanget bör också erinrasom att ett nytt industricentrum föreslås bli uppfört i . SveaWiklund (c) begär i motionen 2583 att den regionala utvecklingsfonden iVästerbotten tillförs resurser för startandet av ett regionalt handelshus ochett regionall utvecklingsbolag. Medel bör tilldelas så att verksamheten kansättas i gång . Utskottetvill stryka under den regionala utvecklingsfondens betydelse för att skapa nyasysselsättningstillfällen i länet. Frågan om resurser till den regionalautvecklingsfonden bereds i näringsutskottel (NU 1978/79:59). Regeringen harföreslagit förstärkta resurser lill fonderna och i motioner har föreslagitsytteriigare insatser. Bidrag till verksamheten skall enligt utskottets beslututgå med ca 112 milj. kr., en ökning med 10 milj. kr. AU 1978/79:23 103 propositionen.Härtill kommer ett medelsiillskott för utlåning pä 300 milj. kr. Fonderna flräven enligt ulskollets förslag 300 milj. kr. i statlig lånegaranti. Närdet gäller förslaget om regionala utvecklingsbolag vill utskottet dessutomhänvisa lill alt näringsutskotlet i del nämnda betänkandet uttalat sig för altett sådant bolag skall inrättas. Verksamheten skall samordnas med den regionalautvecklingsfondens aktiviteter i länet. I övrigt kan noteras attsysselsältningsutredningen i sitt avgivna slutbetänkande, SOU 1979:24,behandlar frågor om regionala utvecklingsbolag och samhällsägda handelshus. Medhänvisning till det anförda bör motionen 2583 i den aktuella delen inteföranleda någon åtgärd. ': -5 \ Primärt contrum Rcgion;ilt CL-ntruinKommuncontriim Kommundelscciitruni Proposilionens förslaginnebär i fråga om en delning på stödområdena 3 och 5 AU 1978/79:23 105 Länets folkmängd har hållit sig i stort settoförändrad på knappt 268 000 invånare under 1970-lalet och länsstyrelsenberäknar atl befolkningen kommer all öka något fram lill . Sundsvallsoch kommuner samt i mindre utsträckning och Örnsköldsvikskommuner har ökat sin folkmängd . , och Angekommuner har haft en minskning av folkmängden med som högst i Angekommun. Befolkningskoncentrationen inom länet förutses fortsätta också fram motår 1985. Förvärvsfrekvenseni låg lägre än riksmedelvärdet både ochlänet hade en högre arbetslöshet, mätt i procent av den arbetsförabefolkningen, både 1971 och 1978. Dekommunersomharhaft en gynnsambefolkningsutveckling har också haft de högsia förvärvsfrekvenserna och denlägsta arbetslösheten. Fram förutses en fortsatt ökning avförvärvsfrekvenserna men i svagare takt än . Länsstyrelsenförutser också en utjämning av förvärvsfrekvenserna i länet fram lill är 1985. Propositionens förslag innebär atl , Angeoch inlandsdelar av placeras i stödområde 5, i 4 samtHärnösand, , och del av i stödområde 3. Iett antal motioner föreslås ändringar i denna indelning. Del gäller motionerna2443 av () och i (s), 2515 av () samt motionen 2562 av m. fl. (c). De olika förslagenredovisas nedan. 2443(s), 25l5(m) 2515 (m) 2443 (s) 2515 (m) 2443(s), 2515(m) 2515 (m) 2515 (m) 2562 (c) 2515 (m) 2562 (c) Utskottet har inte funnit anledning alt föreslånågon ändring utom beträffande . Med tillämpning av den tidigarenämnda principen om odelade kommuner föreslår utskottet att Örnsköldsvikskommun placeras i stödområde 4. När det gäller behovet av förstärkta insaiser ivissa orter i inlandet i denna vidsträckta kommun hänvisar utskottet till vadtidigare sagts om . AU 1978/79:23 106 För del finns ytterligare ettyrkande. () föreslår i motionen 2515 att Örnsköldsviksklassificering skall ändras från regionalt till primärt centrum. Yrkanden avsamma innebörd har avslagit tidigare. Utskottet kan intese att det inträffat något som bör förändra detta ställningstagande. Detaktuella yrkandei i motionen 2515 avstyrks därför. Närdet gäller länets utveckling vill utskoitet i övrigt framhålla vikten av söker komma till rätta med de inomregionala problemen. Ange, ochKramfors har betydande svårigheter alt hävda sig i fråga om befolkning ochsysselsätlning. Härkan nämnas atl man inom länet försökt hjälpa upp sysselsätiningssituationen ide inre delarna inom ell särskilt projekt . Fortsattaåtgärder av det slaget bör vara möjliga med hjälp av de medel som skall stålill länsstyrelsernas förfogande. En ytteriigare för länet positiv åtgärd äratt Ange föresläs få ett industricentrum. Primärt centrum Regionalt centrum KommuncentrumKommundelscentrum Propositionenavviker i fråga om och för vilka föreslagits 5 AU 1978/79:23 108 , som hadeen starkt negativ befolkningsutveckling, har ökat sinfolkmängd frän 131 000 till 134 000 invånare. Länsstyrelsien räknar med enminskning med 1 000 invånare fram . Expansionen under 1970-lalethar skett i , som ökat med 6 000 invånare, saml i ochKrokom. Övriga kommuner har minskat med mellan 3 och som mest i Ragundakommun. Fram lill 1985 beräknas få ytterligare 2 000 invånare.Härjedalens och kommuner beräknas däremot minska sin befolkning. IRagunda bedöms folkmängden bli oförändrad och i övriga kommuner beräknasminskningen fortsätta av folkmängden är 1970. Förvärvsfrekvenseni länet har legat under medelvärdet för riket och aktuella prognosertyder pä atl delta förhällande kommer alt bestå vid mitten av 1980-talel.Arbetslösheten ligger något högre än för riket. kommun harförvärvsfrekvenser i nivå med riksmedelvärdet och en arbetslöshet som liggerlägre än rikeis. , och kommuner har lågaförvärvsfrekvenser och en hög arbetslöshet. Prognoserna fram tyderemellertid på en viss utjämning av förvärvsfrekvenserna i kommunerna iJämtlands län. I propositionen föreslås all placeras istödområde 4, i slödområde 6 och övriga kommuner i slödområde 5. Itre motioner föreslås ändringar i förhållande till propositionen. I motionerna2511 av m. fi. (s) och motionen 2584 av () ochPer () begärs alt samtliga kommuner utom skall placerasi stödområde 6. vill m. fl. placera i stödområde 5.I partimotion liksom i moiionen 2584 (c) yrkas atl skalldelas upp med en lägre inplacering av centralorten med kringliggande område. Iparlimotionen föreslås stödområdena 5 och 3 medan i den andra centermotionenförordas uppdelning på områdena 6 och 4. Utskottethar vid sin prövning funnil skäl alt föreslå en förändring för kommunerna Bergoch . Utskottet förordar alt dessa kommuner placeras i stödområde 6.Utskottets ställningstagande innebär att bör bifalla motionerna 2511och 2584 i vad avser kommunerna . BeträffandeÖstersund godtar utskollel inplacering i stödområde 4. Motionsyrkandena omhögre inplacering och om delning av kommunen avstyrks. Förövriga kommuner accepterar utskollel proposilionens förslag och avstyrkermotsvarande motionsyrkanden. AU 1978/79:23 109 Utvecklingen i länet har föranlett tre motioner medförslag lill speciella sysselsätiningsskapande åtgärder i länet. Desocialdemokratiska representanterna från länet pekar i den väckta moiionen 2065 bl. a. på alt befolkningen under de senaste25 åren minskat med 20 000. Enliglmotionärerna ställer den negativa utvecklingen i länet i fråga omförvärvsfrekvens, förtidspensionering, ålderssammansättning och industrialiseringsgradkrav på betydande insatser frän statens sida. Ett åigärdsprogram i syfte attkomma till rätta med svårigheterna bör upprättas. a. föreslåstillsättande av en särskild Jämtlandsdelegation. Vidare vill man ha en särskillinvestmentbolag, en utökning av Norrlandsfondens aktivitet i länet, ökadstatlig verksamhet samt ökade resurser till regionalekonomiskaenhet. Sammamotionärer upprepar i den med anledning av propositionen väckta moiionen 2511kravet på ell regionalt utvecklings/investmentbolag. De regionalautvecklingsfonderna i de fyra nordliga länen bör enligt motionärerna fäväsentligt ökade resurser för all kunna driva en mer offensiv verksamhet föratl få till stånd nyetableringar. Liksomi övriga nortlandslän finns det ett stort behov av regionalpoliliska insatser iJämtland. Särskilt viktigt är att man söker öka industrialiserings-graden. F.n. är endast av befolkningen sysselsatta inom industrin. Detta är denlägsta länssiffran i landet. Länsmyndigheternaoch driver sedan flera är näringspolitiska aktiviteter av olikaslag. Verksamheten har främsi varit inriktad pä olika kampanjer ochinformationsåtgärder i syfte alt öka sysselsättningen i länet m. m. År 1976startades "Aktion Z" under medverkan av olika myndigheter,, kommunerna, näringslivet och de fackliga organisationerna. Syftetär atl ,la lill vara idéer, projekt och de resurser i övrigt för ökadsysselsättning som flnns i länet. Projektet har bl. a. omfattat en undersökningav möjligheterna alt sprida den industriella tillväxten i tillövriga delar av länet. Enrad konkreta förslag har tagils fram och redovisats i ett särskiltåtgärdsprogram för ökad sysselsättning i länet. Programmet har nyligenpresenterats för utskottet och för regeringen. Del innehåller uppslag av sammakaraktär som motionen 2065. Enligl vad utskoitet inhämtat bereds dettaåigärdsprogram f. n. inom regeringens kansli. Vadbeträffar förslaget i motionen 2511 om upprättande av ett regionaltutvecklingsbolag har utskoitet inhämtat att näringsutskottel förordat alt ettsådant bolag skall inrättas i . Motionsyrkandei är därmed tillgodosettoch behöver inte föranleda någon åtgärd. Näringsutskotlets ställningstagandetill de regionala utv'ecklingsfonderna i anslutning till propositionen omindustripolitiken torde också ligga i linje med motionärernas förslag. Meddet anförda har utskottet besvarat de i sammanhanget upptagna motionerna sominte bör föranleda någon åtgärd. AU 1978/79:23Gävleborgs län 1 " ' . Liusdat' 3 ', -A '. 3 H--.- o,.n...;i Bollnas 2, 3, 5 Utskottets förslag lill stödområden har en folkmängd som pendlat runt 294000 invånare och förutser ungefär oförändradesiffror också . kommun har ökat med 3 000 invånare, ochHudiksvalls, och kommuner har också haft vissa ökningar.Av övriga kommuner har förlorat av folkmängden ochLjusdal . räknar med en fortsatt ökning i och Ovanåkeroch en fortsatt tillbakagång i . I övrigt förutses inga störrefolkmängdsförändringar. Förvärvsfrekvensernai länet ligger lägre än riksmedelvärdet och andelen arbetslösa är högre än för riket. kommun har den högsta AU 1978/79:23 111 förvärvsfrekvenseni länet med siffror i nivå med riket. och kommuner har delägsta förvärvsfrekvenserna i länet. har också den högstaarbetslösheten, men den är relativt hög även i och . Ovanåkeroch har de lägsta arbetslöshetssiffrorna. räknar med atlskillnaderna i förvärvsfrekvenser mellan kommunerna kommeraii minska fram till1985. I propositionen föreslås att skall placerasi stödområde 5 och och i 2. Övriga kommuner har placerats islödområde 3. Iett anlal motioner av ledamöter från länet - 2470 av (), 2514 avOlle i m. (s), 2556 av i m. fl. (c)-föreslås en i förhållande till propositionen högre inplacering med en eller tväklasser beträffande samtliga kommuner i länet. Centerpartietspartimotion 2562 innehåller ett yrkande att Nordansiig, och Ovanåkerskall placeras i stödområde 4 i stället för 3, som föreslås i propositionen.Dessutom vill man i den motionen atl de centrala delarna av och Sandvikenskall placeras i stödområde 1 medan övriga delarna av dessa kommuner skall ingåi slödområde 3. I propositionen föreslås område 2 för båda kommunerna i desshelhet. Slutligenbör nämnas alt i motionen 1034 från allmänna motionstiden framhåller GunnarBjörk i m. fl. (c) att situation måste uppmärksammas i samband medutarbetandet av det regionalpolitiska stödet. Motionärernas förslagredovisas i sin helhet i bilaga 6. Utskottetgodtar proposilionens förslag lill inplacering av länets kommuner istödområden. De innebären förbättring för länels södra delar.Ändrings-förslagen i motionerna avstyrks således. Utvecklingen i länet har föranlett en anlalmotioner med förslag till åtgärder för en ökad sysselsättning, förbättradinomregional balans och ett mer differentierat näringsliv. a. påtalas detstarka beroendet av järn- och stålindustrin i länet och då speciellt iGästrikland. Wivi-AnneCederqvist (s) och i (s) begär i motionen 289 ettriksdagsultalande av innebörd att regeringen skall medverka lill attnäringslivet pä bruksorterna i differentieras genom att företagnyetableras eller flyttas dit. Imotionen 483 av m. fl. (s) redovisas förslag till ett åtgärdsprogramför länet. Motionärerna framhåller att utvecklingen måste förbättras inomlänets basnäringar järn och stål samt inom pappers- och massaindustrin. Delställer i sin tur krav bl. a. på energipolitiken och AU 1978/79:23 112 skogspolitiken.Del är nödvändigt att det centralt utarbetiis en strukturpolitik för dessabranscher, menar motionärerna. Motionärerna begär vidare en ökad sysselsättningi den statliga sektorn i länet saml ett förstärkt regionalpolitiskt Slöd.Slutligen nämns vissa konkreta projekt vilka bör förverkligas, bl. a. enutbyggnad av det statliga industricentrat i . RolfDahlberg (m) framhåller i moiionen 771 det besväriiga arbetsmarknadsläget ilänet och trycker därvid särskill på situationen i . Det avmoderata samlingspartiet framförda förslaget om en sänkning avarbetsgivaravgiften i stödområdena bör enligt motionären genomföras.Därvid bör hela ingå i de områden som får arbetsgivaravgiftensänkt. föreslås tillhöra den region som skall ha maximalsänkning. BertilMåbrink (vpk) och (vpk) begär i moiionen 1550 atl en statligindustri- och sysselsältningsplan utarbetas för . Ett antalåtgärder som underlag för en sådan plan redovisas. Det gäller statsunderstödtill kommunala sysselsäiiningsgaraniier, och vissajärnvägssträckor i länet, hiilso- och sjukvård, barnomsorg, bostadsbyggande,yttre miljösanering, statliga förelag inom träindustrin, skogsvård ochskogsindustrin saml järn- och stålindustrin m. m. Behovetav speciella glesbygdsinsalser i länet aktualiseras i motionen 2056 av JohanOlsson m.fl. (c). Motionärerna framhåller bl. a. alt den lågayrkesverksamhetsgraden i länet är särskilt utpräglad i de små orterna och iglesbygden, där i synnerhet kvinnorna saknar förvärvsarbete. Praktiskttaget varje kommun i länet har enligl motionärerna delar där avstånden är storaoch där man inte kan lösa sysselsättningen enbart genom pendling till större centra.Åtgärder bör sättas in inom bl. a. jordbruk, småföretag och servicesektorn föratt förbättra sysselsättningsläget. Vidare föreslås alt skalltilldelas särskilda resurser för insatser i glesbygder. Somframgår av motionerna är arbetsmarknadsläget i länet ansträngt. Arbetslöshetenär högre än i riket och förvärvsfrekvensen är låg, i synnerhet i ochNordansiig. Under 19'70-talei har främst och haft storasvårigheter att hålla befolkningssiffrorna uppe. Näringslivet i flera orter ärensidigt. Järn- och stålindustrin exempelvis har en andel av industrisysselsättningenpå i och i . Mot denna bakgrund måste en avhuvuduppgifterna vid utvecklingen av näringslivet i länet vara att få till ståndmera differentierade arbetsmarknader och då främsi i bruksorterna. Dessa frågorägnas fortsatt uppmärksamhet i länsplaneringen där särskilda medel avdelats föralt bl. a. ta över den verksamhet som bedrivits inom de s. k. krisortsgruppernaför stålindustrin. Utskoitet förutsätter att i detta arbete särskilt Hoforsproblem uppmärksammas. Närdet gäller konkreta uppslag i motionerna hänvisar utskoitet till vad sominledningsvis i delta avsnitt anförts om att sädana projekt får prövas ibudgetsammanhang. Beträffande förslaget i motionen 71 om sänkning av AU 1978/79:23 113 arbetsgivaravgifteni stödområden erinras om att utskottet tidigare i betänkandet avstyrktmoderata samlingspartiets partimotion 2557 på denna punkt. När det gällermotionskravet om ökade insatser inom glesbygden påminner utskoitet att dettidigare i betänkandet förordats väsentligt förstärkta resurser tilllänsstyrelserna på detta område. Slutligeni detta sammanhang hänvisar utskottet till de förslag som läggs fram iförevarande proposition och i propositionen 1978/79:123 om industripolitiken.I den sistnämnda behandlas, som sagts, bl. a. frågor om förstärktaresurser till de regionala utvecklingsfonderna. Medhänvisning till det anförda finner utskottet inte skäl att föreslå någon åtgärdpå grund av de nu behandlade motionsyrkandena. 8 1978/79. AU 1978/79:23Kopparbergs län Utskottetsförslag lill slödområde Förslaget överensstämmer med propositionen Ws_ 1 ; ,.1. ."'' v ,'Hedernora ' Ludvtkal smsdiebatkon AU 1978/79:23 115 har ökat folkmängden från 277 000till 284 000 invånare och räknar med en fortsattökning lill 289 000 invånare . Länet har därigenom samma ökningstakt somriket. Ökningen har skett inom Falun-Boriänge och näriiggande kommunermed 7 000 invånare och kommunerna runt Siljan med 3 000. , ochSmedjebacken har haft ungefar oförändrad folkmängd medan , ochVansbro fått vidkännas kännbara minskningar. Kommunerna i fä en fortsatt ökning med 3 000 invånare . En vissökning förutses också för och kommuner. kommunberäknas minska och för övriga kommuner antas folkmängden bliungefär oförändrad. Kopparbergslän har förvärvsfrekvenser som ligger lägre än medelvärdet för riket och dettaförhällande väntas bestå. Länets arbetslöshet är obetydligt högre än rikets.Falun-Boriänge-regionen har förvärvsfrekvenser i nivå med riksmedelvärdet ochflera av de övriga kommunerna har också relativt höga förvärvsfrekvenser.Älvdalen och har de lägsta förvärvsfrekvenserna i länet, underriket. Arbetslösheten ligger högst i , , ochMalungs kommuner. prognoser tyder på att skillnaderna iförvärvsfrekvenser mellan länets kommuner kommer att minska . Proposilionens förslag till inplacering av länetskommuner i stödområden innebär att , och placeras istödområde 5, och i stödområde 4, och övriga kommuner i slödområde 3. Imotionerna 2510 av m. fl. (s)och 2558 av m. fl. (c, m)föresläs atl länets kommuner skall placeras en eller i vissa fall två klasseröver proposilionens förslag. Icenterns partimotion 2562 pläderas för en sänkning av Boriänge och de centraladelarna av med en klass lill stödområde 2.1 gengäld vill man höja Ludvikafrän 3 till 4. Motionsförslagen redovisasdetaljerat i bilaga 6. Utskoitethar inte funnit skäl alt föreslå någon ändring i propositionens förslag.Motionsyrkandena härom avstyrks därför. har drabbats av siruklurkrisen inomstålindustrin med åtföljandeverkningarförgruvorna. Detta gäller orter somBoriänge, , och . kommun, som har enbetydande skinnvaruindustri, har berörts av strukturförändringarna i dennäringsgrenen. AU 1978/79:23 116 Mot den angivna bakgrunden vill . (s) i motionen 551 alt regeringen skyndsaml skall pröva särskildaåtgärder för att främja näringslivet och sysselsättningen i länet. RolfHagel (apk) och (apk) begär i motion 552 en skyndsam översyn avsituationen i de mellansvenska indusirilänen, däribland , samlen åtgärdsplan för ökad sysselsätlning inom den industriella sektorn. Deproblem motionärerna tar upp hänger lill stor del ihop med strukturomvandlingeni olika basnäringar. Motåtgärder har satts in för all lösa de problemen. Statenhar satsat stora resurser på alt främja förnyelsen av både handels- ochspecialstålindustrin.