bet · G201SoU47 · 1978-12-31 00:00:00 — beräknas komma att ge ut vissa riktlinjer förden psykiatriska hälso- och sjukvården under innevarande år. 1* 1978/79. SoU 1978/79:47 10 framlade ettförslag till principprogram för mödra- och barnhälsovård (Socialstyrelsenredovisar 1979:4). I förslaget föreslås att mödrahälsovården ochbarnhälsovården samt sjukvården för blivande mödrar och barn skall integreras iprimärvården. Läkare som skall ansvara för hälso- och sjukvården för barn ochkvinnor bör enligt förslaget vara antingen läkare med specialistkompetens ipediatrik (barnaålderns invärtes sjukdomar) resp. i gynekologi och obstetrik(kvinnosjukdomar och förlossningarjeller vara läkare med allmänläkarkompetensoch vidareutbildning eller fortbildning inom det av här nämndaverksamhetsområden för vilket allmänläkaren skall svara. Förslaget tillprincipprogram för mödra- och barnhälsovård är nu föremål för remissbehandling. Socialdepartementetssjukvårdsdelegalion beslutade att påbörja etl förstudiearbete medinriktning på ett nytt principprogram för den framtida hälso- och sjiikyårdenmed sikte på åren 1990-2000 (HS 90), Principprogrammet skall belysa hälso- ochsjukvårdssektorns lämpliga framtida omfattning, inriktning, struktur ochresurskrav för tidsperioden och vara avvägt mot begränsningar isamhällsekonomin och tillgången på personal. a, bör åtgärder redovisas somökar möjligheterna för alt genomföra en jämnare regional utbyggnad av bl, a,öppen vård utanför sjukhus. Vidare skall stark uppmärksamhet riktas motmöjligheterna alt förslärka de förebyggande insatserna inom hälso- ochsjukvården. Utredning om ny lagstiftning för hälso- och sjukvården tillkallades med slöd av ett bemyndigandeav regeringen hälso- och sjukvårdsutredningen (S 1975:4) med uppdrag attutarbeta förslag lill en helt ny lagstiftning för hälso- och sjukvården. Enligldirektiven bör den nya lagstiftningen omfatta hälso- och sjukvärden i desshelhet, bl. a, den förebyggande hälsovården. Utredningen beräknasslutföra sitt arbete under innevarande år. Översiktligredovisning av frågor som tas upp i propositionen och motionerna m. m. Propositionen bygger på kontinuitelsulredningensbetänkande och remisssvaren på utredningen. Några egentliga förslag framförsinle. Propositionen har framför allt karaktären av en idépromemoria och allmänviljeinriktning. Det framhålls också i propositionen alt det måste ankomma påvarje sjukvårdshuvudman att själv med hänsyn till de lokala förhållandena närmareavgöra i vilken takt och på vilket sätt ett "husläkarsystem" skallförverkligas. SoU 1978/79:47 11 Propositionens utformning har mött invändningar ide motioner som väckts med anledning av propositionen. Del påpekas bl. a. allpropositionen är vag lill sill innehåll. Del synsätt som dominerar i motionernaär all primärvården bör byggas ut i enlighet med den principplanering som nuutvecklas och konkretiseras av sjukvårdshuvudmännen. Det framhålls att det är angelägelför denna utbyggnad alt primärvården får behövliga resurser främst i fråga omläkare och distriktssköterskor och all den ojämna regionala fördelning sområder när del gäller främst läkarresurserna elimineras. 1 flera motionerföreslås åtgärder för alt stimulera utvecklingen och utbyggnaden avprimärvården. Det påpekas bl. a. att behov av kontinuitet föreligger och börtillgodoses i kontakterna med - förutom läkare - även annan personal iprimärvården. 1 vissa motioner betonas även vårdlagels betydelse förkontinuitet i sjukvården. I del följande redovisas huvuddragen i motionerna. Isenare avsnilt i belänkandet redovisas i viss utsträckning motionsförslagenmera i detalj. 1motionen 1978/79:2630 av m. fi. (vpk) yrkas avslag på propositionen(yrkandel 1). Motionärerna framhåller bl. a. all propositionen inle innehållernågra egentliga förslag ulan myckel allmänna rekommendationer och attdet är landstingskommunerna som är huvudmän för sjukvården och att de också börbetros med huvudansvaret för sjukvårdens planering. I motionen begärs vidare(yrkandet 2) förslag till ändringar i sjukvårdslagstiftningen vilka skall syftatill all underlätta upprättandet av lagarbete inom sjukvården. Imotionen 1978/79:2626 av i (m) framhålls bl. a. altriksdagen inle har någon skyldighet att ta ställning till opreciseraderiktlinjer för en framtida verksamhet som i allt väsentligt ankommer påsjukvårdshuvudmännen. Motionären lar i övrigt upp frågor om kontinuitet ivården, om jourverksamhel inom primärvården, om privatpraktikerna, om övergångav specialister lill allmänläkarverksamhet, om tillgången pådistriktssköterskor samt om ett uttalande i propositionen om ekonomiskt stödtill sjukvårdshuvudmännen. Imotionen 1978/79:2629 av m. fl. (s) begärs alt regeringen skallåterkomma lill under nästa med förslag lill ett samlatåtgärdsprogram för att stimulera utbyggnaden av primärvården. I programmetskall redovisas konkreta förslag i följande avseenden, nämligen utbildning avpersonal inom primärvården, forsknings- och utvecklingsarbete samt statligtSlöd lill sjukvårdshuvudmännen. Imotionen 1978/79:2628 av m. fl. (c) tas upp frågor omkontinuitet i primärvården, om registrering av patienterna hos läkare och om enjämn regional utbyggnad av primärvården. Vidare begärs en plan för attgarantera sjukvårdshuvudmännen tillgång till allmänläkare ochdistriktssköterskor för utbyggnaden av primärvården. Imotionen 1978/79:2627 av m. fl. (m) framhålls bl. a. att del äromöjligt all nu binda sig för en generell tillämpning av en enda av olika SoU 1978/79:47 12 Motionärerna begär försöksverksamhet med olika modelleravseende olika kategorier läkare. Motionärerna lar vidare upp frågor omprivatpraktikerna, lörsknings- och utvecklingsarbete inom primärvården, ökadutbildning av allmänläkare, övergång av specialister tillallmänläkarverksamhel, översyn av allmänläkarulbildningen, utbildningen avdistriktssköterskor m, m,, den regionala fördelningen av allmänläkare ochspecialister saml inrättande av professurer i primärvård/allmänmedicin. Innan utskottet går över till en mer detaljeradgenomgång vill utskottet slå fasl att propositionen inle innebär något nytt. Enulveckling av primärvården, där vårdcentralen utgör kärnan, pågår redan.Konkreta förslag för att stödja och påskynda denna ulveckling saknas ipropositionen. Själva husläkarbe-greppet bör enligt utskottets meningutmönstras. Nya beteckningar av detta slag på allmänläkare och primärvård ärhelt onödiga. Riksdagensskyldighet att behandla propositionsförslagen m. m. I propositionen 1967:68 angående centraladministration för hälso- och sjukvården samt socialvården, m. m. - vilken låglill grund för nyorganise-randel av per -behandlade föredragande departementschefen frågan om statens övergripandeansvar för hälso- och sjukvården samt socialvården. Han framhöll bl. (s.77), alt staten bär etl ansvar för hälso- och sjukvården saml socialvården sominte bara omfattar lagstiftning, anordnande av läkarutbildning m. m. ochåtaganden på forskningsområdet ulan även elt ansvar- som bärs tillsammans medhuvudmännen - för all vården ges ett riktigt medicinskt och socialt innehålloch att vårdresurserna avvägs med hänsyn till såväl samhällsekonomi och arbetskraftsresursersom till önskemål att vården såvitt möjligt skall komma alla landels invånaretillgodo oavsett bostadsorl. Det underströks att de uppgifter som följer avstatens andel i detta ansvar bör fullgöras så att de enskilda kommunernassjälvbestämmande inle träds för nära. Departementschefens uttalanden föranleddeinte någon erinran av (SU 1967:105, rskr 1967:251). I motionen 1978/79:2626 (m) framförs uppfattningenatt inle har någon skyldighet att ta ställning lill de opreciseraderiktlinjer för en framtida verksamhei som presenteras i propositionen. Medhänvisning till det övergripande ansvar för hälso- och sjukvården som riksdagenenligt det ovan anförda har, kan utskottet inte biträda motionärens mening.Motionen i här aktuell del bördärför inle föranleda någon åtgärd av . Avdet ovan anförda följer vidare att utskottet avstyrker yrkandet 1 i motionen1978/79:2630 (vpk), vari det yrkas avslag på propositionen med motivering,likartad med den i motionen 1978/79:2626 anförda. SoU 1978/79:47 13 Riktlinjerför den fortsatta utbyggnaden av priniäiyården Sjukvårdspolitiken började i slutet av 1960-taletinriktas på att få lill stånd en omstrukturering av sjukvården, därvidsjukvården vid läkarstationer och vårdcentraler ställdes i förgrunden på etthelt annat sätt . I elt lidigare avsnilt av betänkandet (s. 4-10)har en närmare redogörelse lämnats för åtgärder som vidtagits ochplaneringsunderiag som framtagiis i detta syfte. Socialstyrelsenpresenterade sålunda elt principprogram för hälso-och sjukvården inför1980-lalel, enligl vilkel lyngdpunklen i hälso- och sjukvården skall läggas påprimärvården vid vårdcenlraler och sjukhem. presenterades sex skrifterom primärvården m. m. a. skriften Primärvård- innehåll och ulveckling -vilka utarbetats av , och Spri inom ramen för elt gemensamt utredningsarbete omprimärvården m. m. Enligt principprogrammet och skriften Primärvård - innehålloch ulveckling, som är en komplettering av principprogrammet i vad avser primärvården,skall målet för primärvården vara att tillgodose behoven av helhetssyn ochkontinuitet m. m. inom sjukvården och behovet av att denna är lättillgänglig.Principprogrammet och nämnda skrifter utgör underiag för sjukvårdshuvudmännensfortsatta planering och utveckling av primärvården. Tillkomplettering av principprogrammet för hälso- och sjukvården inför 1980-lalelhar bl. a. gett ut ett principprogram för långtidssjukvårdenoch etl principprogram för medicinsk rehabilitering. Vidare föreligger förslagav lill principprogram för psykiatrisk hälso- och sjukvård samtför mödra- och barnhälsovård, vilka skall utgöra underlag för slutligariktlinjer för dessa områden. Frågor som bl. a. specialistmedverkan i den psykiatriskavården på primärvårdsnivå samt i hälso- och sjukvården för barn och kvinnor kanförväntas bli behandlade i dessa riktlinjer. har inte haft anledningatt la ställning lill dessa kompletterande program. Störredelen av innehållet i propositionen ägnas åt frågor som behandlas i detplaneringsunderlag eller förslag lill sådant underlag som nämnts ovan. Ipropositionen har belysts de olika frågeställningar som aktualiseras, när manskall förverkliga en struktur inom sjukvården i vilken primärvården har eltförstahandsansvar för befolkningens hälso- och sjukvård och skall tillgodosekrav på helhetssyn, kontinuitet och lättillgänglighet i sjukvården. Genomgångeni propositionen av olika problemområden resulterar i allmänt hållna önskemål. Utskollelanser att utbyggnaden av primärvården bör ske med utgångspunkt i delplaneringsunderlag, som getts i principprogram för hälso- ochsjukvården inför 1980-talet och i skriften Primärvård - innehåll ochutveckling. Utskottet, som inte haft anledning att ta ställning till detaljernai detta underlag, vill framhålla, alt delta underlag i väsentliga SoU 1978/79:47 14 avseendenligger till grund för sjukvårdshuvudmännens planering och utbyggnad avprimärvården. Även propositionen har i allt väsentligt sin utgångspunkt i deltaplaneringsunderlag. Det synsätt som kommer lill uttryck i flera av motionernaslår också i överensstämmelse med innehållet i planeringsunderiaget. I dessamolioner erinras om den ulveckling som pågår i sjukvårdsområdena och framhållsangelägenheten av att denna utveckling fortsätter. Vad utskottet sålunda anförtom riktlinjer för den fortsatta utbyggnaden av primärvården bör ges regeringentill känna. Utskottetkommer i ett följande avsnitt all behandla frågor om åtgärder för alt stimulerautvecklingen och utbyggnaden av primärvården utifrån här förordade riktlinjer.Därvid kommer utskottet att uttala sig för alt regeringen för riksdagenredovisar elt åtgärdsprogram för all stimulera utvecklingen och utbyggnaden avprimärvården. I fråga om jouransvar för primärvården anserföredragande statsrådet att del inte är realistiskt att varje vårdcentral skallha ett totalt jouransvar. Olika former av samarbeteoch samordning framhålls somnödvändiga, såsom t. ex. samordnad planering av jouren för flera vårdcentralermed syfte att jourarbelet skall "rotera" mellan dessa. anför vidare all det torde vara realistiskt alt räkna med att man påflera orter beaktar närheten lill ett dygnet-runt-öppet akutsjukhus. Denkonkreta utformningen av jourservicen måste, anförs det, bedömas och avgörasregionall och lokalt. Det framhålls dock som viktigt att vårdcentralernasuccessivt ökar sitt jouransvar, till en början genom förlängt öppethållande påkvällstid. 1motionen 1978/79:2626 (m) begärs att som sin mening skall geregeringen till känna i motionen uttalade skäl mot alt förlägga jourverksamhetlill vårdcentralerna. Motionären framhåller bemanningsproblem vidvårdcentralerna till följd av alt jourkompensalion skall utgå. Vidare framhållsatt man i vårt land byggt upp en kvalificerad specialistvård, som rimligtvis ärsäkrare och effektivare på sina områden än motsvarande allmänläkarvård och somman inte bör avslå från alt utnyttja för allvariiga, brådskande ellersvårbedömda fall. Somnämnts i del föregående skall primärvården enligl principprogrammet för hälso-och sjukvården inför 1980-talet svara för huvuddelen av jourverksamheten.Personer med akuta tillstånd som bedöms kräva sjukhusels resurser skall, sägsdel i principprogrammet, givetvis tas emot inom länssjukvården på länssjukhuseller länsdelssjukhus. Utanför ordinarie mollagningstid kan primärvårdenorganisera gemensam jourljänst för fiera vårdcenlraler, eventuellt för tvåeller flera primärvårdsområden, allt beroende på avslåndsförhållanden, därvidjourmoltagningen lämpligen förläggs till en större vårdcentral. Omlänsdelssjukhus eller länssjukhus finns inom jourområdet kan det, påpekas det,vara fördelaktigt att lokalisera även primärvårdens jour lill sjukhuset mengivetvis även då bemannad med distriktsläkare. SoU 1978/79:47 15 Utskottet anser att motionen 1978/79:2626 (m) i häraktuell del får anses besvarad genom ovan lämnade redovisning avprincipprogrammet. Frågorom kontinuitet i kontakterna mellan patienter och vårdgivare m. m. I motionen 1978/79:2627 (m) erinras det om att deti direktiven för kontinuiieisutredningen förutsatts att olika modeller förbättre läkarkonli-nuitet i den öppna sjukvården skulle prövas med syfte alt nåstörsta möjliga kontinuitet och valfrihet i vården. Motionärerna framhåller attdel är omöjligt att binda sig för en enda av olika länkbara husläkarmodelleroch föreslår alt försöksverksamhet med olika modeller för att förbällrakoniinuiieien i kontakterna mellan sjukvårdspersonal och patienter i enlighetmed nämnda direktiv kommer lill slånd. Försöksverksamheten bör enliglmotionärerna omfatta inte bara allmänläkare vid vårdcentraler utan ocksåprivatpraktiker, läkare vid länsdelssjukhus och specialister vid sjukhus ellervårdcentraler. Det framhålls att det också är angeläget att studier kommer tillstånd om hur patientströmmarna ändras i och med att vårdcentraler byggs ul ochom effekterna på den sjukhusanknutna öppna och slutna vården. Vidare bör detenligt motionärerna studeras vilka grupper som har särskill stort behov av enfast kontakt med en läkare eller elt vårdteam och hur detta bäst skall kunnatillgodoses liksom vilken funktion en eventuell fast anknytning bör ha. Ikonlinuiletsberedningens belänkande har i elt särskill avsnitt redovisats hurman på olika håll i landet sökt bemästra problemen med att skapa kontinuitet ipatienternas kontakt med sjukvården vid sjukhusklinikernas mottagning samt vidvårdcenlraler och läkarstationer. framhåller i sittyttrande över belänkandet bl. a. alt detta material kan vara av värde försjukvårdshuvudmännen i deras arbete med att åstadkomma en bättre kontinuitet inomramen för befintliga resurser. framhåller vidare att det ärangeläget att man fortsätter och vidareutvecklar arbetet på att finna olikaorganisationsmodeller och planeringssystem som kan bidra till en bättrekontinuitet. Motbakgrund av den sålunda redovisade inställningen på huvudmannahåll anser sigutskottet kunna förutsätta att sjukvårdshuvudmännen kommer att söka vägar föratt förbättra kontinuiteten inom sjukvården. Utskottet utgår från att härvidbl. a. frågor om behovet av fast kontakt med pediatriker ochgynekolog-obstelriker i hälso- och sjukvården för barn och kvinnor kommer attnärmare prövas. Medhänsyn till del anförda är något initiativ med anledning av motionen1978/79:2627 (m) i här aktuell del inte erforderiigl. Angelägenheten av bättre kontinuitet i primärvårdenframhålls som ovan nämnts i motionerna. Främst i motionerna 1978/79:2628 (c)och 1978/ 79:2629 (s) betonas alt det som behövs för att förbättrakontinuiteten är ökade personalresurser, och förslag som syfiar lillförstärkning av personalresurserna för primärvården framförs i dessa motioner.Utskottet återkommer lill SoU 1978/79:47 16 dessaförslag i ett följande avsnitt. I motionen 1978/79:2628 (c) tas närmare uppfrågan om de kontinuitetsbehov m. m. som bör tillgodoses. I motionen framhållsbl. a. att en läkare - antingen man kallar honom husläkare eller något annat -är endast en del av kontinuiteten mellan patienten och samhälletsvårdfunktioner. Motionärerna vill därför vidga kontinuiteten till alt avse helasamhällets primärvårdsorganisation. Den skall, sägs det, ha sin tyngdpunkt ivårdlag av läkare, distriktssköterskor, undersköterskor, sjukgymnaster,arbetsterapeuter m. fl. som i samarbete med primäikommu-nernassocialassistenter och hemsamariter skall möta patienten utifrån ett gemensamtsynsätt där helhetssynen är grundläggande. Motionärerna framhåller vidare altdet är viktigt all man kan åstadkomma vårdepisodkonlinuilet så att patientenvid återbesök kan få träffa samma läkare eller vårdlag. Att organisera deltatorde, sägs det, kunna ske med tämligen enkla medel och sker redan på mångahåll. Motionärerna begär att som sin mening skall ge regeringen lillkänna vad de sålunda anfört om en vidgning av konlinuitetsbegreppel (yrkandet1). Samma synsätt på frågan om vidgad kontinuitet finns även i motionen1978/79:2629 (s). nämnt i det föregående är etl av målen för primärvårdens utvecklingalt behovet av kontinuitet skall tillgodoses. I skriften Primärvård -innehålloch utveckling anförs sålunda bl. a. att kontinuitet i vården av.ser inte baraangelägenheten av att patienterna får iräffa samma läkare vid nästa läkarbesökutan också alt sambanden skall fungera och helhetssynen behållas, vilken hjälpman än för tillfället behöver och vilka vårdformer man än anlitar. Frågan omkontinuitet utvecklas i skriften på följande sätt. Kontinuitetförutsätter en personlig kontakt mellan patienter och personal, vilket ställerkrav på verksamhetens inre organisation. Det blir, sägs det, betydelsefullt attskapa goda arbetsförhållanden och en bra arbetsmiljö för att så långt sommöjligt begränsa personalrörligheten. Kontinuitet i vårdarbetet ställer ocksåkrav på att samarbetet med länssjukvården och socialvården fungerar väl. Detframhålls vidare all primärvården måste bl. a. vara befolkningens primärakontakt för hälso- och sjukvård, ge sjukvård och medicinsk omvårdnad vidlångvariga sjukdoms- och handikapptillslånd, samordna såväl öppen som slutenlångtidsvård samt ha rutiner för kommunikation m. m. mellan olika vårdformeroch verksamheter, med möjlighet lill hänvisning till adekvat vård ochbehandling. Utskottetansluter sig till den syn på kontinuitetsfrågan som redovisas i motionerna1978/79:2628 (c) och 1978/79:2629 (s) saml i skriften Primärvård - innehåll ochutveckling och anser att den bör vara vägledande för primärvårdens utbyggnad.Vad utskottet sålunda anfört med anledning av propositionen och motionen1978/79:2628 (c) i här behandlad del bör som sin mening ge regeringentill känna. Därigenom tillgodoses även önskemål i motionen 1978/79:2629 (s),vilken inte innehåller något formellt yrkande i denna del. SoU 1978/79:47 17 Lagstiftningom lagarbete inom sjiikyården I motionen 1978/79:2630 (vpk) begärs förslag til!ändringar i gällande sjukvårdslagstiftning syftande till all underlättalagarbete inom sjukvården (yrkandel 2). Motionärerna framhåller attkontinuiteten bör - i stället för att knytas till allmänläkare ochdistriklssjuksköterskor - knytas till arbetslag som innehåller samtliga förvården vikliga arbetsgrupper. Utredningen(S 1977:02) om sjukvårdens inre organisation, vilken tillkallades år 1977föratt utreda bl. a. frågan om hur gruppvård eller lagarbete kan bedrivas inomsjukvården, har lagt fram belänkandet (SOU 1979:26) Sjukvårdens inre organisation-en idépromemoria, vilkel innehåller förslag lillriktlinjer för den framtida utvecklingen av sjukvårdens inre organisation ochförslag om fortsatt utrednings- och utvecklingsarbete. I betänkandet, som f n.är föremål för remissbehandling, har föreslagits alt en organisation medlagarbete/vårdlag prövas och utvecklas inom hela hälso-och sjukvården. Medhänsyn lill utredningsförslaget och lill utskottets uttalande ovan omkonlinuiletsfrågan bör motionen 1978/79:2630 (vpk) inle föranleda någon åtgärdav (yrkandet 2). 1 motionen 1978/79:2627 (m) framhålls bl. a. attpatienterna själva skall äga välja om de vill ha en fast kontakt med en läkarevid vårdcentral eller med en specialist vid sjukhus och all någol remisstvånginte får förekomma. I motionen 1978/79:2626 (m) påpekas bl. a. alt en stor delav allmänhetens anspråk på sjukvård avser vård hos specialist och attkonlinuilelsbehovel för de verkligt sjuka i hög grad är knutet till denkvalificerade specialistvårdens läkare. I motionen 1978/79:2628 (c) slutligenbegärs del att skall ge lill känna att något registreringsförfarandesom binder medborgarna vid viss läkare vid vårdcentralen för att åstadkommalångsiktig kontinuitet ulan samband med viss vårdepisod inte skall genomföras(yrkandel 4). Utskottetanser alt en utgångspunkt för verksamheten vid vårdcentralerna bör vara altpatienterna äger att själva välja läkare för konsultationer och vård. Någotregistreringsförfarande som binder patienterna till en viss läkare bör inteinföras. Vidare bör något hinder inte föreligga för patienterna all på egenhand söka sig lill specialist. Ulskollet biträder sålunda vad som anförts imotionerna om läkarval m. m. Vad ulskollet anfört bör ges regeringen tillkänna. Frågor om privaiprakiikeiyård behandlas i eltsärskilt avsnilt i propositionen (avsnitt 2.15). Utskottet biträder vad somdär förordas om elt närmare samarbete mellan privailäkarnaoch den offentligavården. r* 1978/79. SoU 1978/79:47 18 deti övrigt inte är påkallat med något uttalande med anledning avpropositionen i här aktuell del, I två motioner las frågor om etableringsvillkor förprivatpraktiker upp, I motionen 1978/79:2627 (m) begärs - bl, a, mot bakgrundav uttalande i propositionen om behov av nyrekrytering tillprivatpraktikerkåren - att läkarvårdstaxan (1974:699) ändras så attminskningen av antalet privatpraktiker upphör och en nyetablering underlättas,främst på orter med stort behov av läkare. 1 motionen 1978/79:2626 (m) framhållsdet bl. a. att privatpraktikerna förmodligen kommer husläkarbegreppel närmastoch motionären föreslårail privatpraktikerna skall ges generösareetableringsvillkor. Isamband med att arvodel lill privatpraktiserande läkare, som är anslutna lillden allmänna sjukförsäkringen, fr. o. m. bands lill läkarvårdslaxan,öppnades övergångsvis en möjlighet för försäkringskassa all medge enskildaläkare, som tidigare tillämpat en högre arvodesnivå än vad taxan medgav, alttillämpa en arvodesnivå som låg över laxans grundnivå för alt laxebindningeninle skulle medföra en oskälig inkomstminskning. År1978 öppnades även möjligheter för försäkringskassa att medge privatpraktikervid mottagning som nyelableras och som är gemensam för minst två läkare atttillämpa en arvodesnivå som ligger över läkarvårdslaxans grundnivå (se SfU1977/78:12). Avsikten med dessa möjligheter - som begränsades lill att avsehögst 30 läkare under etlvart av åren 1978 och 1979-var alt elableringen skulleske utanför storstadsområdena och i första hand på orter där behovet av läkareär mindre väl tillgodosett.