bet · G201JuU6 · 1978-12-31 00:00:00 — För en praktiserande jurist ärstora fördelar förenade med den auktorisation som medlemskap i advokatsamfundetinnebär. Det torde därför i många fall vara personer vilka inte kan få inträde isamfundet som bedriver praktiserande juridisk verksamhet utan att varaadvokater. Det kan förtjäna undersökas vilka vägar som står till buds för attkomma till rätta med de risker för rättsförluster för enskilda och samhälletoch stora kostnader för den rättssökande allmänheten som kan föranledas av denverksamhet som bedrivs av enskilda praktiserande jurister utanföradvokatsamfundet. a. kan övervägas i vad mån ökad information omrättshjälpssystemet kan väntas ge allmänheten anledning alt i större utsträckningmed stöd av rättshjälp anlita kvalificerade juridiska rådgivare. Detär därjämte önskvärt, att den rättssökande allmänheten genom någonlättillgänglig publikation kan få vägledning om lämpliga advokater för olikaslags uppdrag. Frågan om specialisering inom advokatkåren har under senare tidutretts av , . Någotförslag om redovisning av specialiteter har inte lagts fram, tydligenpå grund av svårigheten att finna tillfredsställande kriterier för bedömningenhuvuvida advokat är specialist inom visst ämnesområde. Såsom ett resultat avdet arbete som utförts har emellertid inletts en försöksverksamhet medutgivande av medlemsförteckningar för olika lokalavdelningar inom advokatsamfundet.Förteckningarna skall innehålla uppgifter från de olika advokatbyråerna vilkaverksamhetsområden de i första hand sysslar med. En sådan förteckning harexempelvis sänts ut av Stockholms-avdelningen till ett stort antalmyndigheter och organisationer. Även om sådan informationsverksamhet som nunämnts inte i och för sig löser de problem med specialistkompetens som tas uppi motion 1977/ 78:983, torde den kunna ge värdefullt underiag för den fortsattadiskussionen i specialiseringsfrågan. Det förutsätts därvid att resultatet avförsöksverksamheten bringas till allmän kännedom. I avvaktan på att så skertorde några ytterligare åtgärder i denna fråga inte krävas. Justitiekanslern () uttalar till en början attbegreppet god advokatsed inte är definierat i lagtext eller i advokatsamfundetsstadgar. Innebörden av begreppet har i stället utformats genom samfundetsdisciplinära verksamhet och - i någon mån - genom JK:s och HD:s medverkan.Anledningen till att begreppet god advokatsed inte definierats i lagtext ellermotsvarande är enligt JK att begreppet inte kan få vara helt statiskt.Advokatverksamheten skiftar -på grund av samhällets förändringar- ständigtkaraktär, nya företeelser dyker upp och andra försvinner. Enligt JK:s meningskulle det vara olyckligt om man sökte i en utredning fastställa vad som böruppfattas som god advokatsed. Det bör - framhåller JK - i stället ankomma påfrämst samfundets organ att i den löpande verksamheten ge begreppet deninnebörd det från tid till annan bör ha. Vadnu anförts utesluter enligt JK inte att man söker genom en utredning fastställavad begreppet god advokatsed anses innebära JuU 1978/79:6 11 ochatt man även diskuterar lämpligheten av den rådande uppfattningen samt förordareventuella ändringar. JK är emellertid ändå mycket tveksam till värdet av ensådan utredning. Ylteriigare anför JK att en betydande del av det i motionen983 antydda frågekomplexet torde omfattas av ett arbete som inlettsinom en till BRÅ knuten arbetsgrupp. JK syftar på den arbetsgrupp somundersöker förutsättningarna för att bekämpa organiserad och ekonomiskbrottslighet genom skärpta regler för bl. a. advokater. Härefterberör JK uttalandena i motionen 983 att advokaterna inte måste förutsättas varafria yrkesutövare och att olika krav eventuellt kan ställas på advokatenberoende på om han ägnar sig åt exempelvis familjerätt eller straffrätt. JKuttalar att vad motionären syftar på inte är klart för JK. Om avsikten är attde etiska kraven på advokaterna skall växla beroende på det enskilda områdeteller på advokatens huvudsakliga inriktning av sin verksamhet e. d. förklararsig JK omöjligen kunna instämma. Han kan inte heller dela uppfattningen attadvokaten ej behöver vara en fri yrkesutövare, i varje fall inte om därmedavses att han "skall vara bunden av någon myndighets direktiv eller påannat sätt styrd i sin verksamhet. JKuttalar vidare att han kan vitsorda alt advokatverksamhet som drivs av personerutanför bereder vissa bekymmer. Om önskemålet i motionen 983syftar till en ändring som innebär att problemet skall minskas genom att kravenpå advokater - dvs. medlemmar av - sänks, finner JK att hanmåste inlägga en bestämd protest. JK finner sin uppfattning vara denmotsatta, dvs. att inträdeskraven bör skärpas. Ianslutning till motionen 983 bör enligt JK vidare framhållas att det - imotsats till vad motionären påstår - är sällsynt att beslut av advokatsamfundetsorgan undanröjs av HD samt att samfundets organ enligt JK:s mening handhar dendisciplinära verksamheten på ett konsekvent och omdömesgillt sätt. Närdet gäller sammansättningen av disciplinnämnd kan det enligtJK:s mening finnas skäl att överväga regler som innebär att det allmännatillförsäkras viss insyn. JK:s uppfattning har inte sin grund i bristandeförtroende för advokaternas förmåga att själva utöva sina disciplinärabefogenheter. Grunden är i stället - anför JK - de misstankar om obehörigahänsynstaganden som avsaknaden av insyn i verksamheten (på annat sätt än genomJK) lätt ger anledning till. Även om misstankarna är helt ogrundade bör deenligt JK om möjligt undanröjas. JK anser att det saknas anledning att överföraden disciplinära tillsynen över advokaterna till statlig myndighet. Däremot kanen ändrad sammansättning av disciplinnämnden övervägas. Närdet gäller behovet av en översyn av de disciplinära påföljderna ansluter sig JKi sak helt till den uppfattning som förs fram i moiionen 1462. Frågan äremellertid inte ny, påpekar JK. JK framhåller att den länge har diskuterats JuU 1978/79:6 12 inomadvokatsamfundet och att han själv hos samfundet har påtalat vissa brister iden rådande ordningen. JK upplyser att med anledning därav hartillsatt en kommitté för en sådan översyn som motionärerna begär. Enligt JK:smening kan det därför ifrågasättas om någon åtgärd nu är påkallad. Riksåklagaren() framhåller inledningsvis alt harunderstrukit vikten av att advokaterna står fria och oberoende i förhållandetill det allmänna. Enligt RÅ är del från rättssäkerhetssynpunkt angeläget attdenna grundsyn bibehålls. Efteren redogörelse för nuvarande ordning konstaterar RÅ att det allmänna redan f n.har betydande inflytande och insyn när det gäller advokatväsendet. Befogadanmärkning torde enligt RÅ inte kunna riktas mot det sätt på vilket samfundetskött sina åligganden med avseende på tillsynen över advokatväsendel. Medhänsyn härtill och då insyn och inflytande enligt redan nu gällande ordning kanutövas av företrädare fördel allmänna saknas enligt RÅ anledning alt överföraprövningsförfarandet beträffande medlemsärenden och disciplinåtgärder till ettför ändamålet särskilt inrättat statligt organ. I övrigt anför RÅföljande. har av regeringen fått iuppdrag att göra en översyn av lagstiftningen mot den organiserade ochekonomiska brottsligheten. Denna översyn kommer bl. a. all behandla frågor omverksamhetsformer som styrs av bl. a. normer av etisk karaktär. Med hänsyntill att uppdraget sålunda även kommer att inbegripa frågor om god advokatsedsaknas anledning att nu ytterligare utreda denna fråga. Förslagetatt införa en påföljd som ligger mellan varning och uteslutning synesbeaklansvärt. Emellertid pågår inom ettutredningsarbete rörande disciplinförfarandet och de disciplinära påföljderna.1 avbidan på resultatet av denna översyn torde några ylteriigare åtgärder idenna fråga inte krävas. Under åberopande av vad RÅ anfört i yttrandetavstyrker han bifall till motionerna. Advokatsamfundetlämnar i sitt yttrande bl. a. en redogörelse för gällande ordning ochförarbetena lill den. Härefter uttalar samfundet att erfarenheterna enligtdess mening visar att den nuvarande ordningen för inträdesförfarandet och dendisciplinära tillsynen fungerar väl. Påståendet i en av de nu aktuellamotionerna att beslut om vägrat inträde resp. om uteslutning efter besvär oftatorde undanröjas av HD är enligt samfundet felaktigt. Vidareanförsamfundetattdennuvarande ordningen väl uppfylleräven de krav som kan ställas på en offentligtillsyn över advokatväsendel. Del påpekas i yttrandet att samfundet uiövar enoffentligrättslig funktion vid omhänderhavandet av uppgifterna enligt 8 kap. RB- en offentlig maktutövning -saml att styrelsens och disciplinnämndensledamöter vid handläggningen av dessa frågor är underkastade reglerna ommyndighetsmissbruk m. m. JuU 1978/79:6 13 Genom möjligheten alt i vissa fall underställasamfundets beslut HD:s prövning och genom den tillsyn som JK - som får del avsamfundels samtliga beslut i disciplinärenden - utövar, är enligt samfundetbehovet av kontroll från det allmännas sida väl tillgodosett. Samfundet kandärför inte finna att det föreligger skäl att tillföra samfundets organföreträdare för det allmänna. Ianslutning till den i en av motionerna framförda tanken att överföra handläggningenav disciplinärenden till en statlig myndighet anmärker samfundet till en börjanatt man svårligen kan skilja inträdesförfarandet från den disciplinäratillsynen. Samfundet framhåller vidare att det i styrelsen och disciplinnämndenockså finns en gedigen samlad erfarenhet av vad som bör krävas av en rättrådigoch yrkesskicklig advokatkår. En statlig myndighet torde enligt samfundetknappast kunna tillföras en sådan grad av sakkunskap i dessa frågor. Samfundetframhåller ytterligare att värdet av en självständig och i förhållande till detallmänna fri advokatkår är omistligt. Om advokatkåren skulle berövasmöjligheten att sköta sina egna angelägenheter enligt nuvarande system, ochauklorisationen och tillsynsverksamheten skulle anförtros en statlig myndighet,skulle denna oberoende ställning kunna komma i fara. Samfundet kan inteunderlåta att framhålla att det ligger i sakens natur att en av en friadvokatkårs viktigaste uppgifter är att företräda den enskilde mot detallmänna. Den enskilde måste då ha garantier för att en genom statsmaktenanordnad tillsyn inte inverkar på möjligheten att få sin rätt tillvaratagen. I övrigt anför samfundetbl. a. följande. I en av de nu aktuella motionerna har det påståttsvara angeläget att en översyn företas av gällande reglerom god advokatsed.Samfundet vill till en början påpeka att dessa regler inte är fixerade i givnavärderingsnormer. De undergår en ständig utveckling, vilket klart framgår avsamfundets omfattande praxis i disciplinära avgöranden. Vidare har beslut omen översyn redan fattats. Regeringen har genom beslut den 18 december 1977uppdragit åt att vidta i beslutet närmare angivnaåtgärder för att förbereda en översyn av lagstiftningen mol den organiseradeoch ekonomiska brottsligheten. En av BRÅ tillsatt arbetsgrupp har lill uppgiftall företa en översyn av bl. a. advokaters och revisorers etiska normer. Enav motionärerna önskar få till stånd en översyn av de disciplinära påföljderna.Det kan på grund härav vara av intresse att nämna all man inom samfundet f n.utreder frågan om tillskapande av ytterligare en disciplinär påföljd, t. ex.disciplinbot, vilken skulle minska spännvidden mellan påföljderna varning ochuteslutning. Påanförda skäl avstyrker samfundet bifall till motionerna. Domareförbundetunderstryker inledningsvis vikten från rättssäkerhetssynpunkt av attadvokatkårens frihet och oberoende i förhållande lill det allmänna bevaras.Förbundet framhåller att en sådan princip är godtagen avstatsmakterna och bl. a. uttryckligen bekräftad i JuU 1978/79:6 14 Principen är-heter det vidare-väsentligenendast inskränkt av dels att stadgar enligt RB fastställs avregeringen, dels rätten för den som vägrats inträde i eller uteslutits ursamfundet att besvära sig över samfundets beslut hos HD, dels JK:s rätt attutöva viss tillsyn över advokatväsendet och överklaga disciplinnämndens besluti HD. Dentillsyn över advokatväsendet som utövas av samfundet självt genom dess styrelseoch disciplinnämnd och av JK är enligt förbundets mening tillräcklig. har inte något bärande skäl framförts som talar för att annan form avtillsyn skulle vara mera ägnad att hindra överträdelse av god advokatsed.Snarare - menar förbundet - visar erfarenheten alt har mycketgoda förutsättningar att göra erforderiiga bedömningar av disciplinfrågor ochingripa mol etiskt oförsvariigt uppträdande. Vidareanförs i yttrandet att det sagda inte utesluter att det från andrautgångspunkter ändå skulle kunna vara lämpligt att samfundets disciplinnämndtillförs visst lekmannainslag. Detta är emellertid enligt förbundet närmast enpolitisk fråga att värderas med hänsyn till den betydelse som kan ligga i attallmänhetens förtroende för advokatverksamheten kanske skulle öka genom ettdylikt inslag. Denpåtalade alltför stora spännvidden mellan uteslutning och övrigadisciplinpåföljderärenligtförbundetotvivelaktiglenolägenhel,sompånågot sätt böravhjälpas. Inom pågår dock redan en utredning som bl. a. hartill uppgift att se över de disciplinära påföljderna. Dess resultat bör enligtförbundet avvaktas. I övrigt anför förbundetföljande. Förbundet vill i sammanhanget erinra om vad det år1976 förordat i yttrande över motion 1975/76:713 av Ekinge om auktorisation avadvokater, att samfundet bör överväga alt införa avstängningsmöjlighetbeträffande samfundsledamot redan när disciplinärende inletts mot denne ellermöjlighet att avgöra disciplinfråga utan alt lagakraftägande dom mot ledamotsom är föremål för åtal avvaktas. Beträffandefrågan om behov av översyn av reglerna om god advokatsed är att anmärka attsådan redan pågår dels i brottsförebyggande rådet, som enligtregeringsdirektiv skall göra en utredning om den ekonomiska brottsligheten,dels inom . Förbundet anser att resultatet härav bör avvaktasföre annat ställningstagande. Problemetmed praktiserande jurister utanför är förtjänt avuppmärksamhet. Det är svårlöst men torde till en del kunna bemästras genomrättshjälpssyslemet, där viss kontroll utövas över de jurister som ej tillhörsamfundet och som får anlitas enligt systemet. bestämt tanken att tvivelaktiga juristerskullekunna kontrolleras genom att intas i . I samfundets rätt ochskyldighet att vägra inträde för den som ej efter särskilt prövning befunnitslämplig som ledamot ligger ju en av de bästa garantierna för upprätthållande aven god advokatsed. JuU 1978/79:6 15 I detta betänkande behandlar utskottet två motionermed yrkanden om översyn av vissa regler rörande advokatverksamhet. Yrkandenatar sikte på bestämmelserna om god advokatsed samt reglerna om disciplinärapåföljder och handläggning av disciplinärenden. Sverigesadvokatsamfund, som tillkom , var fram lill införandet avrättegångsbalken (RB)en frivillig advokatsammanslutning. Genomregleringen av advokatverksamheten i 8 kap. RB gavs enoffentligrättslig karaktär som principen om advokatverksamheten somen fri yrkesutövning upprätthölls. Enligtregleringen i RB skall för riket finnas ett allmänt advokatsamfund, varsstadgar fastställs av regeringen. Ansökan om inträde i prövasav samfundets styrelse, som därvid har att följa de kompetensvillkor som angesi RB och samfundets stadgar. Advokatskall enligi föreskrift i RB vid utövandet av sin verksamhet redbart ochnitiskt utföra de uppdrag som anförtrotts honom och i allt iaktta godadvokatsed. Vägledande regler om god advokatsed har antagits av samfundetsstyrelse år 1971.Normerom vad god advokalsed kräver kommer till uttryck i bl.a. avgöranden av samfundets styrelse och disciplinnämnd. refereras fortlöpande i för . Tillsynöver advokatväsendet utövas av samfundets styrelse och av justitiekanslern(). Frågor om påföljd för indisciplinärt förfarande av advokat prövas enligtRB och samfundets stadgar av samfundets styrelse eller disciplinnämnd.Påföljderna är uteslutning, varning och erinran. Disciplinärende kanaktualiseras genom samfundets egen tillsynsverksamhet, genom anmälan frånenskild eller genom framställning från JK. Frågaom disciplinärt ingripande mot advokat skall upptas av styrelsen. Finnerstyrelsen att uteslutning, varning eller erinran inte är påkallad, fårstyrelsen avgöra ärendet. I annal fall skall ärendet hänskjutas till disciplinnämnden.I fall då styrelsen inte hänskjuter disciplinärende kan JK hos nämnden påkallaåtgärd mot advokaten. Densom vägrats inträde i eller uteslutits ur får föra talan motbeslutet genom besvär till högsta domstolen. Över beslut av disciplinnämndenhar också JK besvärsrätt. Imotionen 983 framhålls alt reglerna om god advokatsed har tillkommit i en tidmed ett helt annat och fastare värdesyslem än dagens. I anslutning tilluttalanden i den allmänna debatten rörande den organiserade och ekonomiskabrottsligheten görs i motionen gällande att del, också inom advokatkåren,föreligger delade meningar om vad som kan krävas av en advokat i dagenssamhälle. Enligt motionären leder meningsskiljaktigheterna till svårigheterför styrelse att driva en enhetlig linje. a. dennabakgrund finns det enligt motionären all anledning att JuU 1978/79:6 16 seöver reglerna om god advokalsed. Översynen bör enligt motionären utgå från altadvokaterna skall kunna agera självständigt och kraftfullt men inte förutsättaalt de därför absolut måste vara fria yrkesutövare. En fråga som enligtmotionären särskilt bör övervägas är om det är lämpligt med företrädare fördelallmänna i advokatsamfundels disciplinnämnd och i andra samfundsorgan. Imotionen 1462 påtalas alt del råder en stor spännvidd mellan de olikaåtgärdersom kan komma i fråga vid disciplinärt ingripande mot advokat. Mol dennabakgrund efteriyser motionärerna möjlighet alt meddela även annan påföljd somär mer ingripande än erinran och varning men inle så ingripande somuteslutning, t. ex. suspension eller disciplinbot. Motionärerna ifrågasätterockså om den nuvarande ordningen för handläggning av disciplinärenden inomadvokatsamfundet är acceptabel. På bör enligt motionärernahandläggningen frigöras från samfundet och föras över till statlig myndighet. Motionsspörsmålenrör grundläggande principer för advokaiverksamhe-len. När del gäller önskemålenom ökad kontroll och insyn i advokatsamfundels verksamhet från det allmännassida vill utskottet, liksom tidigare då spörsmålet prövats, framhålla att dennuvarande regleringen innefattar betydande inslag av sådan offentlig kontrolloch insyn som efterlyses i motionerna. Regleringen erbjuder, såsom uttalatsunder remissbehandlingen av motionerna, goda garantier inte bara för intressetav rättssäkerhet för den enskilde ulan även förde viktiga allmänna intressensom är förknippade med advokatyrkets utövande. Som utskoltei konstaterattidigare är regleringen också ett resultat av en omsorgsfull avvägning mellan åena sidan önskemålet att tillgodose dessa allmänna och enskilda intressen och åandra sidan önskemålet alt upprätthålla principen att advokalverksamheten utgören fri yrkesutövning. Med hänsyn lill angelägenheten av all denna princip interubbas kan enligt utskottets mening rent generellt sägas att det måste fordrasskäl av särskild styrka för att en ändring av den nuvarande ordningen skallövervägas. Vadnu sagts hindrar inte att det kan finnas anledning att se över enskildheter isystemet. Som framgått av redovisningen i del föregående pågår ocksåöversynsarbete i sådana hänseenden som berörts i motionerna. Reglernaom god advokatsed - som tagits upp i motionen 983 - ses sålunda över från olikautgångspunkter dels inom , dels inom brottsförebyggande rådetsom ett led i den pågående översynen av lagstiftningen mol den organiseradeoch den ekonomiska kriminaliteten. På liknande sätt är det i moiionen 1462påtalade behovet av en kompletterande disciplinär påföljd -ett behov som redantidigare understrukiis av - under utredning inom samfundet. samband med spörsmålet om utformningen av de disciplinära påföljderna stården i båda motionerna berörda frågan om formerna för handläggning av disciplin- JuU 1978/79:6 17 ärendenoch ett ökat inflytande för del allmänna härvidlag. Frågan torde komma attaktualiseras i regeringens kansli i samband med att samfundets förslag rörandedisciplinpåföljderna läggs fram för regeringen. Medhänsyn till det översynsarbete som enligt del sagda redan initierats saknasenligt utskottets mening anledning till någon åtgärd lill följd avmotionerna. att avslårmotionerna 1977/78:983 och 1977/78:1462. Närvarande:Bertil (), (), (), (), BertilJohansson (c), (), i Kumla (s), (), i (s), (), (),(), (), () och MargaretaAndrén (fp).