bet · G201JuU9 · 1978-12-31 00:00:00 — med anledning av motioner om vissa kriminalpolitiskafrågor I motionen 1977/78:990 av m. fi. (s)hemställs såvitt nu är i fråga att beslutar alt hos regeringen begäraöversyn av lagstiftningen om fängelseslraffenligl vad som anförs i moiionen(yrkande 7), att hos regeringen begära förslag om avskaffande avungdomsfängelse (yrkande 8), att hos regeringen begära utredning av frågan omavskaffande av internering (yrkande 9), att hos regeringen begära att enutredning tillkallas för all utvärdera verkningarna av den villkorligafrigivningen (yrkande 10), all hos regeringen begära förslag i syfte attbegränsa användningen av friheisberö-vande tvångsåtgärder (yrkande 11), att hosregeringen begära översyn av fri vårdspåföljderna enligt vad som anförs imoiionen (yrkande 12), att hos regeringen begära utredning av frågan om vidgadanvändning av böter som alternativ lill frihetsstraff och villkoriig dom(yrkande 13) samt att hos regeringen begära skyndsamt förslag till lagstiftningom företagsböter som påföljd vid ekonomisk brottslighet (yrkande 14). Imoiionen 1977/78:1464 av m. fl. (m) hemställs att riksdagenbegär att regeringen till prövning upptar de förslag som i motionen framlagtsangående vissa påföljder för unga lagöverträdare. Vadgäller yrkandet om översyn av lagstiftningen om fängelsestraff i moiionen 990anförs humanitära och samhällsekonomiska synpunkter föratt tillämpningen avfängelsepåföljden skall begränsas så mycket som möjligt. Motionärerna anvisarolika vägar för att nå detta syfte och förordar bl. a. en övergång till ettvidgat bruk av andra påföljder såsom böter och olika frivårdspåföljder. Vidareförespråkas användandet av kortare strafftider än f n. I anslutning härtilluttalar motionärerna att en översyn bör göras av minimitider och maximitider iofta tillämpade straffbestämmelser, särskilt när del gäller egendomsbrott. Manbör enligt motionärerna också överväga en nedsättning av den nuvarande minstatiden för fängelse som är en månad. I fråga om internering och ungdomsfängelsepekar motionärerna särskilt på de olägenheter som följer av att straffliden ärobestämd. Motsvarande ölägenheter påtalas beträffande villkorlig frigivningäven om motionärerna medger att flexibiliteten i fråga omstrafftidens längd underlättar frigivningsarbetet. Motionärerna påpekar vidareatt reglerna om förverkande av villkorligt medgiven frihet kan leda till enoproportioneriigt sträng påföljd när förverkandet sker lill följd av ett nyttbrolt av enklare slag. Önskemålet om en begränsning i användningen avfriheisberövande tvångsåtgärder motiveras bl. a. därmed att särskilthäktningsgrunden risk för fortsalt IRiksdagen 1978/79. JuU 1978/79:9 2 brottslighetenligt motionärernas uppfattning används i alltför stor omfattning. Syftet medden begärda översynen av frivårdspåföljderna är enligt motionen alt åstadkommabättre alternativ till frihetsstraff än vad som finns f n. 1 detta hänseendepåtalar motionärerna bl. a. den spännvidd som råder mellan skyddstillsyn ochfängelse; skyddstillsyn framstår i jämförelse med fängelse som ett mycket litetingripande, särskilt när en person upprepade gånger döms till skyddstillsyn föråterfall i brott. Villkoriig dom innebär enligt motionärerna som regel i praktikeninte någon påföljd alls. Frivårdspåföljderna måste enligt motionärernautformas som trovärdiga alternativ till fängelse för att förebygga attfrivården diskrediteras i allmänhetens och domstolarnas ögon. Motionärernaförordaratt skyddstillsynen förstärks med ett mått av kontroll, som skulle göradet lättare att upptäcka om den dömdes förhållanden är sådana att han riskeraratt återfalla i brott. Till stöd för en vidgad användning av böter anförmotionärerna bl. a. alt denna påföljd inte för med sig fängelsestraffetsskadliga effekter och i högre grad än villkorlig dom och skyddstillsyn innebären reell påföljd, som på ett annat sätt än andra påföljder kan utmätas medhänsyn till den skyldiges förhållanden. I sammanhanget framhåller motionärernavikten av att böterna verkligen betalas och att indrivningen hålls uppe på enhög nivå. Som stöd för tanken på införande av företagsböter framhållermotionärerna bl. a. att ett företag bör kunna åläggas ekonomiska påföljder aven helt annan storleksordning än den som blir aktuell när en företrädare förförelaget personligen lagförs. Imotionen 1464 förespråkas en närmare prövning av alternativa påföljder för ungalagöverträdare. Motionärerna nämner sådana påföljdsformer som samhällstjänstoch friheisberövande under veckoslut. I motionen pekas på gynnsammaerfarenheter av dylika påföljder i bl. a. och . Motionärernaframhåller den fördel med samhällstjänst som ligger däri att den dömde lär sigatt ställa till rätta när han felat som hans självkänsla stärks genomalt han utför något som blir uppskattat av andra människor. Under ärendets beredning har statssekreteraren ijustitiedepartementet företrätt inför uiskotiet och besvaratfrågor i anslutning lill motionerna. I det kriminalpoliliska reformarbetet har undersenare år både övergripande frågor angående det svenska påföljdssystemetsutformning och frågor av mer begränsad natur aktualiserats i olika utredningaroch tagits upp i skilda sammanhang. Till belysning av motionsspörsmålen lämnashär korta uppgifter om pågående reformarbete. tillkallade dåvarande chefen förjustitiedepartementet, statsrådet , en utredning för all se överlagstiftningen om förmögenhelsbrott. JuU1978/79:9 3 förmögenhetsbroitsutredningen (Ju 1976:04). I direktivenangav departementschefen som en betydelsefull uppgift alt vid en samladöversyn av lagstiftningen om förmögenhelsbrott sälta in de straffrättsligaåtgärderna mol dessa brott i ett vidare kriminalpoli tiskt sammanhang. Vadgäller de allmänna riktlinjerna för kommitténs arbete angavs all översynen börgå ut på att anpassa lagstiftningen på delta område till del moderna samhälletsvärderingar samt alt däri ingår alt ompröva nuvarande straffvärdegränser ochstraffbarhetsgrader. En viktig uppgift angavs vara alt undersöka om det finnsförutsättningar för en allmän sänkning av slraffnivån för förmögenhets-brottenför att i detta hänseende åstadkomma en bättre anpassning till annanbrottslighet. I tilläggsdirektiv till utredningen anfördenuvarande departementschefen, statsrådet , att det råder delade meningarom lämpligheten av en reform i enlighet med de närmare riktlinjer-som angivilsi de ursprungliga direktiven. Mot bakgrund härav och med hänsyn till den viktsom skyddet för den enskildes integritet och egendom måste tillmätas ansåg hanall kommittén inte borde vara bunden av de metoder och lösningar som hansföreträdare angeil. Kommittén bör enligt tilläggsdirektiven mera allsidigt ochförutsättningslöst kunna pröva de slraffbarhetsgrunder och slraffvärdegränsersom bör gälla för förmögenhetsbrotten. (Jfr JuU 1977/78:27.) En inom brottsförebyggande rådet(BRÅ) tillsatt arbetsgrupp rörande kriminalpolitik lämnade i slutet av år 1977en rapport (1977:7) Nytt straffsystem. Idéer och förslag. Medutgångspunkt i bl. a. olika straffrättsliga teorier, kriminologisk forskning,erfarenheter från tillämpningen av nuvarande påföljdssystem samt vissagrundläggande samhällsvär-deringar ges i rapporten ett brett underiag för enallmän debatt om hur vårt påföljdssyslem bör vara utformat och presenteras enrad förslag till reformer. Bland de ämnen som tas upp till behandling kannämnas tillämpningen av frihetsstraff och villkorlig frigivning, utformningenav kriminalvården i frihet och nya frivårdspåföljder (bl. a.intensivövervakning) samt användningen av bötesstraff och frågan om införandeav företagsböter. I ett avsnitt om. alternativa sanktioner behandlas bl. a.sådana påföljder som samhällstjänst och veckoslutsfängelse. har utan eget ställningstagande tillförslagen i rapporten överlämnat den till juslitiedepartementel. Rapporten harremissbehandlats gemensamt med ungdomsfängelseulredningens nedan nämnda förslagtill ändringar i påföljdssystemel och övervägs f n. i departementet. avlämnadeungdomsfängelseulredningen, som haft att utreda frågor i anslutning till ettavskaffande av ungdomsfängelsestraffel, sill 1* 1978/79 : -iml./V- g JuU 1978/79:9 4 belänkande(SOU 1977:83) Tillsynsdom. Utredningen föreslår att det införs en ny påföljd,benämnd lillsynsdom. Del grundläggande innehållet i denna påföljd utgörs avintensiv övervakning. Utredningen föreslår vidare att den nuvarandeskyddstillsynen ersätts med två nya påföljdsformer inordnade i den nuvarandepåföljden villkorlig dom. De nya påföljderna kallas villkorlig dom medövervakning resp. villkorlig dom med stödåtgärder och skall förekomma jämsidesmed villkorlig dom enligt nuvarande ordning. I betänkandet upptas också förslagtill ändringar i fråga om fängelsestraffets utformning och rörande reglerna förfrigivning från fängelse. I arbetet på att finna lämpligapåföljdsformer som ersättning för ungdomsfängelse överväger utredningen ocksåbl. a. olika former av samhällstjänst såsom de tillämpas i bl. a. ochNya . Utredningen förutsätter alt påföljdsformen samhällstjänst kommeratt ytterligare övervägas i annan ordning. Eftergemensam remissbehandling med den ovannämnda är betänkandet underövervägande i . Förslag i vissa av de i rapporten ochbetänkandet behandlade ämnena beräknas bli förelagda under våren1979. Sålunda har från aviserats en proposition medförslag bl. a. till avskaffande av påföljden ungdomsfängelse och lill de ändringari som detta föranleder. I årets budgetproposition (bilaga 5 s. 6) anges attförberedelser pågår inom för au ta uppinterneringspåföljden till granskning. Enligi vad utskottet inhämtat beräknasen departementspromemoria i frågan om avskafliinde av denna påföljd bliframlagd . Promemorian bygger bl. a. på förslag i dennyssnämnda och utfallet av remissbehandlingen av den. tillsattes inomjustitiedepartementet en arbetsgrupp med uppdrag alt göra en kartläggning avgällande permissionsreglers tillämpning och effekt samt att pröva om särskildaåtgärder var påkallade för att begränsa permissionsmissbruket inomkriminalvården. Arbetsgruppen har redovisat sill uppdrag i endepartementspromemoria (Ds Ju 1977:13) Permissioner inom kriminalvården.Promemorian har remissbehandlats. Pågrundval av bl. a. övervägandena i promemorian har inom justitiedepartementetutarbetats förslag till ändringar i lagen (1974:203) om kriminalvård ianstalt. Förslaget har upptagits i den framlagda propositionen1978/79:62. JuU 1978/79:9 5 1976/77:104 föreslogs att förvandlingsstraffelför böter och viten skulle avskaffas. föreslogs lagstiftning som bl.a. syftade till att åstadkomma en effektivare indrivning av böter. Riksdagenavslog propositionen och begärde ytterligare utredning rörandebötesverkställigheten samt en översyn av vitesinstitutel (JuU 1977/78:25, rskr164). a. en effektivare bötesindrivning har förelagts i den nyligenframlagda propositionen 1978/79:40. I propositionen förutskickas tillsättandetav en kommitté med uppgift att utforma regler om straffrättslig kompensationför bortfallet av förvandlingsstraffet. Direktiv för kommittén har beslutats inovember (Dir. 1978:89). tillkallade dåvarande chefen förjustitiedepartementet, statsrådet , en sakkunnig för att utföra enförberedande och kartläggande undersökning rörande behovet av en reformering avgällande system i fråga om bötesstraffet och ekonomiska sanktioner i övrigt.Undersökningen har bl. a. gällt frågan om en vidgad användning av ekonomiskasanktioner som alternativ till frihetsstraff vid olika former av den modernaekonomiska brottsligheten samt möjligheten all rikta sådana sanktioner moljuridiska personer. Resultatet av utredningsarbetet har redovisats ibetänkandet (Ds Ju 1978:5) Företagsböter, En kartläggande undersökning avkorporativt ansvar. Betänkandetär under övervägande i . Övervägandena förväntas mynna uti tillsättandel av en arbetsgrupp inom departementet för utarbetande avförslag till lagtext. Betänkandet jämte lagförslag avses därefter bliremissbehandlal i sedvanlig ordning. Påföljderför psykiskt avvikande lagöverträdare tillkallade dåvarande chefen förjustitiedepartementet, statsrådet , sakkunniga med uppdrag att utredafrågan om påföljder för psykiskt avvikande lagöverträdare m. m. och föreslååtgärder för all avhjälpa brister i det rättspsykiatriskaundersökningsväsendet. De sakkunniga redovisade resultatet avutredningsarbetet i sitt betänkande (SOU 1977:23) Psykiskt avvikandelagöverträdare. Betänkandet upptar förslag till ett flertal ändringar ibrottsbalken och anslutande författningar. Betänkandethar remissbehandlats och är f n. under övervägande i . JuU 1978/79:9 6 tillkallade dåvarande chefen förjustitiedepartementet, statsrådet , sakkunniga för att ulföra en översynav bestämmelserna om de personella tvångsmedlen i slraffprocessen. Uppdragetredovisades i betänkandet (SOU 1977:50) Häktning och anhållande. Ibetänkandet föreslås bl. a. olika begränsningar i användningen avhäklningsinsiitutet jämte komplettering av tvångsmedlen med ett ickefriheisberövande alternativ till häktning innefattande långtgående kontroll iform av tillsyn. Efterremissbehandling av betänkandet har inom upprättats enpromemoria med förslag till lagändringar i sådana hänseenden som behandlats ibelänkandet. Lagstiftningsärendet är f n. under övervägande i departementet. 1978 avgivet betänkande, (NU A 1978:6)Villkoriig frigivning, har redovisat sinaöverväganden rörande utformningen av reglerna om villkorlig frigivning.Övervägandena tar sikte på alt belysa möjligheterna att förkorta de faktiskastraffliderna och att säkra hänsynen till rättslig jämlikhet,proporlionalitel och förutsägbarheten av verkställighetens längd. f n. inom juslitiedepartementel. Denordiska justitieministrarna har anmodat Nordiskastraffrätlskommiltén alt överväga frågan om påföljdssysiemels utformning ochalternativ till frihetsstraff Kommittén skall härvid utgå från de olikautredningar och del faktamaterial som redan finns i de nordiska länderna. I anslutning till utskottets beredning av deltaärende har upplysts att förberedelser pågår inom förtillsättande av en kriminalpolitisk beredning med parlamentarisk förankring.En uppgift för beredningen väntas bli att mol bakgrund av de skilda förslagsom föreligger se över påföljdssystemet i syfte alt i möjligaste mån nedbringaanvändandet av de traditionella friheisberövande påföljderna och ersätia sådanapåföljder med böter, fastare frivårdspåföljder och andra alternativa påföljder.Avsikten är att beredningen, som skall arbeta skyndsamt, skall kunna bryta utangelägna frågor lill behandling med förtur. I delta betänkande behandlar utskottet motionerna1977/78:990 (yrkandena 7-14) och 1464 med yrkanden om översyn, utredning resp.förslag i en rad olika hänseenden på del kriminalpoliliska området. Önskemålen i moiionen 990mynnar ut i begäran om 1. översyn av JuU 1978/79:9 7 lagstiftningenom fängelsestraff i syfte att begränsa tillämpningen av denna påföljd, 2.förslag om avskaffande av ungdomsfängelsepåföljden, 3. utredning av frågan omavskaffande av inierneringspåföljden, 4. utredning av verkningarna av denvillkorliga frigivningen, 5. förslag i syfte alt begränsa användningen avfriheisberövande tvångsåtgärder, 6. översyn av frivårdspåföljderna i syfte attåstadkomma trovärdiga alternativ till fängelse, 7. utredning av frågan omvidgad användning av böter som alternativ till frihetsstraff och villkoriig domsamt 8. förslag till lagstiftning om företagsböter som påföljd vid ekonomiskbrottslighet. Imotionen 1464 förespråkas en närmare prövning av sådana i bl. a. ochNya tillämpade påföljdsformer som samhällstjänst och friheisberövandeunder veckoslut. Somframgår av redovisningen i det föregående har i det kriminalpolitiskareformarbetet aktualiserats både övergripande frågor angåendedet svenska påföljdssysiemels utformning och frågor av mer begränsad natur.Sålunda har i den av en arbetsgrupp inom brottsförebyggande rådet förra åretavgivna rapporten med idéer och förslag till ett nytt straffsystem (BRÅ-rapport1977:7) tagits upp bl. a. tillämpningen av frihetsstraff och villkoriigfrigivning, utformningen av kriminalvården i frihet och nya frivårdspåföljdersamt användningen av bötesstraff och införandet av företagsböter. Densistnämnda frågan har också belysts i det avlämnade betänkandet (Ds Ju1978:5) Företagsböter. I anslutning till förslag om avskaffande av påföljdenungdomsfängelse har också ungdomsfängelseutredningen i sitt betänkande (SOU1977:83) Tillsynsdom tagit upp frågorna om frivårdspåföljderna och fängelsestraffetsutformning samt reglerna om frigivning från fängelse. Ibåde och ungdomsfängelseutredningens betänkande har aktualiseratssådana påföljder som samhällstjänst och friheisberövande under veckoslut.Intresset att söka lämpliga alternativ till fängelse har också föranlettutskottet all under en studieresa i och inhämtaerfarenheter av tillämpningen av sådana påföljder där. Enligt uppgifter tilluiskotiet ingår det i ett till Nordiska straffrätlskommiltén lämnatuppdrag att särskilt överväga sädana alternativa påföljder; uppdraget skallinte utgöra hinder för enskilt nordiskt land att uppta hithörande frågor isärskild ordning. Eftergemensam remissbehandling övervägs f n. och ungdomsfängelseutredningensbetänkande i . Som angetts i det föregående pågår ocksåarbete på frågorna om avskaffande av interneringspåföljden, effektivisering avbötesverkställigheten, införande av företagsböter och revidering av destraffprocessuella tvångsmedlen. Frågan om en översyn av strafflatiluder ärockså uppmärksammad och ingår som angetts i del föregående iförmögenheisbrottsutredningens arbete. beredning av ärendet har från uppgivits överväger att tillsätta en - pariamentariskt förankrad - JuU 1978/79:9 8 kriminalpolitiskberedning med uppgift att skyndsamt se över och lägga fram förslag i en rad avde här nämnda hänseendena. Beredningens arbete skall enligt planerna bl. a.inriktas på att i möjligaste mån nedbringa användandet av de traditionellafriheisberövande påföljderna och ersätta dem med böter, fastarefrivårdspåföljder och andra alternativa påföljder. Beredningen avses arbeta medsikte på att de lagförslag som läggs fram som resultat av beredningensverksamhet skall kunna träda i kraft i vissa delar och i övrigtden . Utskottetvälkomnar de möjligheter som sålunda skapas till ett samlat grepp med denangivna inriktningen när det gäller att lösa aktuella kriminalpolitiska frågor.Samtidigt vill utskottet kraftigt understryka att tillkomsten av enkriminalpolitisk beredning inte får leda till dröjsmål med genomförandet avangelägna och redan förberedda reformer. Enligt utskottets mening måste istället i så stor utsträckning som möjligt sökas framgångsvägar som innebär attförslag i sådana hänseenden kan föreläggas redan under innevaranderiksmöte. Detta kommer enligt vad utskottet inhämtat att bli fallet i fråga omavskaffande av påföljden ungdomsfängelse och bör enligt utskottets mening gällaäven den andra tidsobestämda påföljden internering. I den mån en fråga medhänsyn till sitt samband med andra övergripande spörsmål eller eljest ansesböra anförtros den kriminalpolitiska beredningen bör det åligga beredningen attnoggrant pröva möjligheterna att med förtur lägga fram förslag tilldellösningar. Vad utskottet här medanledning av motionerna anfört rörande det kriminalpolitiska reformarbetet börges regeringen till känna som mening. att med anledning av motionen 1977/78:990i här behandlad del (yrkandena 7-14) och motionen 1977/78:1464 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört rörande det kriminalpolitiskareformarbetet. Närvarande:Bertil (), (), (), (),(), i Kumla (s), (), HansPettersson i (s), (), (), (), (), (), () och Kari-GustafMathsson (s). JuU 1978/79:9 avLisa (), (), i Kumla (s), HansPettersson i (s), (), () och Kari-GustafMathsson (s), som anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 8 sombörjar med "Vad utskottet" och slutar med "riksdagensmening" bort ha följande lydelse: Ianslutning härtill vill utskottet understryka att i fråga om företagsböterinriktningen vid det fortsatta lagstiftningsarbetet måste vara att förslag omverkningsfulla ekonomiska sanktioner mot juridiska personer skall föreläggasriksdagen senast . Vad nu sagts måste enligt utskottets meningbeaktas redan under förberedandet av den i det föregående nämndaremissbehandlingen av betänkandet (Ds Ju 1978:5) Företagsböter jämtelagförslag. här med anledning av motionerna anfört rörande det kriminalpolitiskareformarbetet och lagstiftning om företagsböter bör ges regeringen till kännasom mening. delsalt utskottets hemställan bort ha följande lydelse: aU med anledning av motionen 1977/78:990i här behandlad del (yrkandena 7-14) och motionen 1977/78:1464 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört beträffande det kriminalpolitiskareformarbetet och lagstiftning om förelagsböter.