bet · G201FiU20 · 1978-12-31 00:00:00 — Det är, hävdar de, som ett svar på de växandemotsägelserna som statsfunktionerna i den kapitalistiska världen vidgats ochde olika statsapparaterna aktivt och med omfattande åtgärder griper in isjälva det ekonomiska systemets funktionssätt för att skyla dess följder ochstötta upp de egna kapitalägarna. Men trots den väldiga omfattningen avstatsingripandena i de kapitalistiska ekonomierna har man inte kunnat undvikakristendensema och utvecklingen in i en trots tillfälliga korta svängningar iolika riktningar längre depressionsvåg. Regeringensdokument om den ekonomiska politiken präglas enligt motionärerna av en närmaströrande aningslöshet om allvaret i det ekonomiska läget i den kapitalistiskavärlden. Denna aningslöshet om omvärlden är inte bara en teoretisk fråga. Denupprepar sig när det gäller det egna landet och ligger till grund för detregeringen bedriver under namnet ekonomisk politik, hävdar motionärerna. Regeringenpåstår att konjunkturen vände på "ett avgörande sätt".Att konjunkturen, det ekonomiska förloppet, började att peka i någotgynnsammare riktning än närmast innan torde väl rymma en viss sanning,medger motionärerna. Men vad är "avgörande" med det? Kommer vi nuatt vara befriade från lågkonjunkturer? Har kapitalismens inre motsägelser ochmotsättningar plötsligt hävts? Har det 1978 inträffat händelser för den svenskaekonomin som brutit den långsiktiga trenden mot en successivt djupnande långvågdal? Inget av detta har hänt,hävdar motionärerna. FiU 1978/79: 20 22 hari verkligheten ännu minskat trots att företagen har ett något gynnsammareorderläge än förut. Den investeringsökning som regeringen kalkylerar med förden svenska industrin kommer inte på långt när att väga upp de senaste årenskraftiga investeringsminskningar. Regeringen övervärderar styrkan iomsvängningen. Dekristendenser som kommit till uttryck har enligt motionärernaskapat problem för borgerlighetens ekonomer och politiker. De har inte kunnatfinna en politik som kunnat lösa upp dessa tendenser, därför att en sådan intestår att finna inom det nuvarande samhällets ramar. De har inte velat förståvad som krävs, men de har ändå tagit initiativ och försökt påverkautvecklingen, låt vara till folkflertalets nackdel. Men den svenskafolkpartiregeringen varken förstår situationen eller tar några som helst egnainitiativ på den ekonomiska politikens områden. Regeringen förlitar sigistället på att det skall bli en "export-ledd tillväxt", anförmotionärerna, och för att få denna förtröstan på exportkapitalet att verka sompolitik påstår den att den genom att skapa "förutsättningar för exportleddtillväxt" givit den ekonomiska politiken en "i grunden offensivinriktning". I är det således offensiv politik attöverlåta åt storfinansen inom exportindustrin att leda den ekonomiska utvecklingen! Regeringenspassiva hållning gentemot ekonomins utveckling kommer enligt motionärernasmening till uttryck på många sätt i budgetpropositionen. Den uppmanar direktkapitalisterna att så mycket som möjligt slå mynt av den sannolikt stundande högkonjunkturen:Företagen skall inte planera med sikte på att en ny nedgång kan komma. De böristället utnyttja tillfället "att förnya och förändra svensktnäringsliv". Men initiativet det skall enligt regeringen vara hoskapitalägarna. Utvecklingeni ekonomi avviker enligt motionärerna inte i sina huvuddrag frånkapitalismens utveckling internationellt, men har under 1970-taletsnarast haft en sämre utveckling än genomsnittet i den kapitalistiska världen.Det gäller om såväl bruttonationalprodukten som industriproduktionen atttillväxttakten varit klart under OECD-genomsnittet. Inflationstakten, som underde första åren av årtiondet i höll sig något imder OECD-snittet, harunder legat över. Kronan har devalverats. har upptagit storalån utomlands. här koncentrationen av makt och kapital fortgått ioförminskad styrka. Den regionala obalansen har skärpts och flyttlass-politikenåter börjat komma till heders. Viktiga delar av det svenska näringslivet har varitsärskilt hårt drabbade. Några har t. o. m. nedrustats. Som regeringenframhåller i finansplanen: "var det första land som lade fast ettprogram för att minska varvskapaciteten." sänktes levnadsstandarden för folkflertalet, anförsdet i motionen. Den relativatillbakagången för den svenska ekono- FiU1978/79: 20 min gentemot andra kapitalistiska 'stater är ett faktum,som när det gäller den materiella levnadsnivån enligt motionärernas meningändå inte får överdramatiseras. hade ett gott utgångsläge. Och densvenska samhällsmekanismen har visat sig kunna klara att uppemot enhalv miljon människor som vill, men inte får komma in på den ordinariearbetsmarknaden, står utanför denna. Men den jrelativa tillbakagången förSverige är ändå illavarslande. Frågan är emellertid om den svenska kapitalismenär på relativ tillbakagång. Det är skillnad på och Sverigeskapitalister, heter det i motionen. I motionen redovisas vpk:salternativ, ett antal krav som enligt motionärerna skall bryta nuvarandetendenser i den ekonomiska utvecklingen och innebära en ny politik, enarbetarpolitik, som syftar till att bana väg för en socialistisksamhällsomvandling. 100 000 nyajobb , 300 000 nya jobb . Alla ungdomargaranteras arbete, praktik eller utbildning. Samma rätt tillutbildning, arbete och lön för kvinnor och män lagfästes. Wallenbergsimperietöverföres i samhällets ägo under demokratisk kontroll. Till ensamhällsfond avsattes . av vinster och storaförmögenheter. Demokratiskafri- och rättigheter för lönarbetarna på arbetsplatserna. Rösträtt förinvandrare även i riksdagsval. Avveckling avkärnkraften påbörjas, satsning på varaktiga energikällor. Kamp mot monopolens grepp över priser och hyror. Bort med momspå maten. Hård beskattning av kapital och profiter. Alternativ produktion dvs. produktion styrd avsamhällets och människornas behov. Allas rätt till ett meningsfullt arbetesäkras. Diskrimineringen av kvinnorna avskaffas på alla områden. Affärsbanker, försäkringsbolag och övriga kreditinstitutöverföres i samhällets ägo under demokratisk kontroll. Samhällsfonderna blir ägare av alla stiftelser ochinvestmentbolag. Löntagarmakt på arbetsplatserna och demokratisk kontrollöver det ekonomiska livet. Diskrimineringen av invandrarna avskaffas på alla områden.Kärnkraften avvecklas helt till 1990. Varaktiga energikällor spelarhuvudrollen i energiförsörjningen. Planering av ekonomin med utökade fackliga rättigheter. Statskommunal progressiv enhetsskatt. FiU1978/79: 20 24 300 000 nya och sanerade bo- Enrymlig bostad med god stan städer, dard och bra boendemiljö till överkomligkostnad åt alla. 225 000 nyadaghems- och fri- En bra och gratis daghems- ochtidshemsplatser. fritidshemsplats åt alla barn. Sex timmars arbetsdag för alla. Nedskärning avde militära ut- Demokratiskt folkförsvar. förinternationell nedrustning och . förbud mot kärnvapen. I motionen 1698 av ThorbjörnFälldin m. fl. (c) anför motionärerna att 1979 tycks bli ett bra år för svenskekonomi. Detta trots att man knappast kan förvänta någon > starkare ef terfrågeökning på världsmarknaden. En expansion av exporten måste i väsentlig månske genom återtagande av marknadsandelar. Inom OECD-området kanefterfrågetill-vaxten successivt avta . Då dragkraften flyttas frånUSA till länder som spelar en större roll för utrikeshandel, främstVästtyskland, kan detta positivt påverka vårt näringslivs efterfrågebild. Den stora skillnaden för del, jämfört medsituationen då vi förra gången hade en konjunkturuppgång 197576, är enligtmotionärerna att vi till följd av trepartiregeringens ekonomisk-politiskaåtgärder och ett ansvarsfullt avtal på arbetsmarknaden i stor utsträckningkunnat återge svenskt näringsliv dess konkurrenskraft. Insatser för att ge vårvaluta ett realistiskt värde och anpassa hemmakonsumtionen till de tillgängligaresurserna har givit utdelning. Förutsättningarna finns att vi en bit in på1980-talet skall ha nått en varaktig balans mellan konsumtion och produktionoch kommit till rätta med det löpande underskottet gentemot utlandet. Det är nu förutsättningarna finns att återställa jämvikteni svensk ekonomi, understryks det i motionen. Den inhemska efterfrågan måstehållas på en sådan nivå att det yttre balansmålet inte äventyras. Vi måsteutnyttja tillfället att öka våra marknadsandelar så mycket som möjligt både påexport- och hemmamarknad så länge förutsättningarna härför är gynnsamma. Vistår således kvar vid den grundläggande be-dö.mningen av svensk ekonomi som viredovisade i partimotionen 1978/79: 94 , anför motionärerna. Dettainnebär att såväl den offentliga sektorns som hushållskonsumtionens expansionpå kort sikt mäste begränsas för att trygga sysselsättningen och den långsiktigavälfärdsutvecklingen. Motionärerna erinrar om att de varnade för dekonsekvenser folkpartiregeringens stimulanspolitik skulle föra med sig förstabiliseringspolitiken och då särskilt de förödande effekter en nyinflationsvåg skulle ge. beslöt; halvera den av regeringen föreslagnastimulansen via inkomstskatterna. Regeringens bedömning grundade sig på att denprivata kon--sumtionen borde öka 1979. FiU 1978/79: 20 25 mulansenhar den siffran nu räknats . Om man till detta skulle läggakonjunkturinstitutets bedömning av sparkvoten, vilket det finns vissa skäl somtalar för med hänvisning till tidigare erfarenheter, skulle vi nå en privatkonsumtionsökning på 3,5 å . En sådan händelseutveckling skulle rasera denrelativa stabilitet som mödosamt byggts upp . Viskulle ånyo glida in i en inflations- och kostnadsutveckling som skulle resulterai förlorade marknadsandelar och minskad sysselsättning. Motionärerna påpekar isammanhanget att långtidsutredningen i sina bedömningar kommit fram till attde långsiktiga balansmålen förutsätter en privat konsumtionsökning . Ifinansplanen argumenteras kring nödvändigheten av att upprätthålla den inhemskaefterfrågan för att därigenom nå bättre kapacitetsutnyttjande i näringslivet.Konsumtionsstimulanser skulle i ett sådant perspektiv väga lätt i förhållandetill de stora belopp som transfereras till industri- ocharbetsmarknadspolitiska åtgärder. I det nuvarande ansträngda läget har sådanaargument emellertid begränsad räckvidd så länge man inte kan påvisa attkostnaderna för industri- och arbetsmarknadspolitik reduceras i samma takt somkonsumtionen ökar. Anställningsgarantier för de anställda vid varven är enligtmotionärerna ett exempel på att regeringen i detta avseende inte lever upptill sina målsättningar. Det finns enligt motionärerna skäl peka på attkapacitetsutnyttjandet redan nu växer i svensk industri, främst som ettresultat av exportefterfrågan. I vissa branscher och regioner finnsflaskhalsproblem med överhettningseffekter som följd. Det finns därför skälerinra om att stor försiktighet måste iakttagas med expansionsåtgärder underen konjunkturuppgång. Det kan visa sig att den totala outnyttjade kapaciteteni betydande utsträckning finns i andra branscher och regioner än dem som blirföremål för en snabbt ökande efterfrågan. Motionärerna erinrar om vad som konstaterasi årets finansplan, nämligen att kapacitetsutnyttjandet redan nu är högt inomde mest expansiva delarna av industrin. Överhettningssymtom sprider sig snabbti hela ekonomin och kan äventyra hela stabiliseringspolitiken. Endastgenom att i större utsträckning styra produktionstillväxten till regioner medhög arbetslöshet kan en fördelning av efterfrågetrycket inom näringslivetåstadkommas som tryggar expansion utan inflationstryck, anför motionärerna.När nu efterfrågan på arbetskraft inom industrin pä flera årväntas öka är det utomordentligt viktigt att skapa sådana incitament attkapitalet företagsamheten söker sig till arbetskraften istället för attsöka framtvinga den motsatta utvecklingen. En förstärkt regional orientering avden ekonomiska politiken blir därför inte bara en förutsättning för fullsysselsättning och regional balans utan också för inflationsbekämpningen.Särskilt betydelse- FiU 1978/79: 20 26 fullai detta sammanhang är insatser för en utjämning av skatteunderlaget mellanolika kommuner enligt kommunalekonomiska utredningens förslag. Imotionen erinras också om att det enligt mening krävs 400 000nya jobb till mitten av . Det är den uppgift vi står inför när detgäller utformning av ekonomisk politik, närings- och regionalpolitik. I denspeciella situation av ökande aktivitet ekonomi befinner sig 1979 och1980 kommer de regional- och branschpolitiska insatserna att spela en centralroll för utfallet av den ekonomiska politiken. Iett avsnitt av motionen om den offentliga sektorn hänvisas till uppgifter ifinansplanen att det finansiella sparandet i samhället hamnarpå minus. Den situationen måste med det snaraste rättas till, heter det imotionen. En viktig utgångspunkt därvidlag är självfallet att hålla tillbaka denya anspråk som riktas mot den offentliga sektorn. Det är också så att storabudgetunderskott under en högkonjunktur begränsar handlingsmöjligheterna dåtiderna blir sämre, anför motionärerna, som redovisar följande tabell för detfinansiella sparandet 1979. Hushåll 21 miljsirder kronor Näringsliv 5 miljairder kronor Offentlig sektor 18miljarder kronor (staten 34, soc.försäk. -f 15, kommun-fl = 18miljarder kronor) Det råder ingen som helst tvekan om att vi inteunder kan leva med ett totalt sett negativt sparande, anförmotionärerna. Det finns i princip tre vägar sorn står till förfogande i ensådan här situation. Det är att öka sparandet, minska utgifterna eller attlåna utomlands. Om inte påfrestningarna på statens budget minskar genom enökad aktivitet i ekonomin kan vi stå inför en situation där omfattandeoffentliga besparingar är det enda tillgängliga alternativet. Sådana åtgärderhar måst vidtagas i andra industriländer. politik för stabiliseringsyftar enligt motionärerna till att undvika sådana påfrestningar. Detkrävs enligt motionärernas mening den största möjliga återhållsamhet inför nyaoffentliga åtaganden. Detta är i grunden en fråga om samhällssolidariteten.Samhällets åtaganden måste inriktas för de svagaste grupperna i samhället pensionärer, sjuka, handikappade och barnfamiljerna. Redan för att kunnagenomföra gjorda åtaganden för dessa grupper erfordras största möjligarestriktivitet på andra områden. De insatser som sker på andra områden måste hatill syfte att stärka och stabilisera ekonomin i sin helhet. I slutet av detta år skallarbetsmarknadens parter träffa nya avtal. FiU1978/79:20 27 somblir av avgörande betydelse för utvecklingen . Det finns enligtmotionärerna goda förutsättningar att denna uppgörelse kommer att präglas avsamma ansvar för den samhällsekonomiska utvecklingen som avtalet för 197879.Förutsättningen härför är i avgörande grad att inflation ochinflationsförväntningar kan hållas tillbaka. Åtgärder på skatteområdet och pådet familjepolitiska området bör ses i perspektiv av höstens avtalsrörelse.Motionärerna vill, när det gäller skattepolitiken, erinra om den klaraprioritering av den kommunala skatteutjämningen, som gjorde ihöstas. Dekraftfulla åtgärder som vidtagits för att trygga sysselsättning och svenskindustris långsiktiga utveckling måste fullföljas, anför motionärerna. Detgäller de program som beslutats för att rädda de så kallade krisbranscherna ochdet gäller självfallet en fortsatt hög industripolitisk beredskap. Av särskiltstor betydelse för en långsiktig näringspolitik är att hävda de mindre ochmedelstora företagens utvecklingsmöjligheter. De förslag redan nupresenterat av ekonomisk innebörd har till syfte att trygga sysselsättningen ochatt bevara tillgängliga resurser för framtiden. Det är, menar motionärerna,angeläget att tunga förslag av ekonomisk-politisk innebörd som skallpresenteras ges en sådan utformning att de passar in i det decentraliseradeekonomisk-politiska mönster som lades av den regering som avgick hösten 1978.Därigenom läggs en stabil ekonomisk grund för en positiv välfärdsutveckling. I motionen 577 av m. fl. (vpk) begärsatt hos regeringen hemställer att prisstopp införs på alladagligvaror. Motionärerna redovisar vissa beräkningar av hur en familjshushållsbudget utvecklats under loppet av . Prognosen ger enligtmotionärerna inte något utrymme för återhämtning av de för arbetarfamiljernam. "förlorade åren". Med en beräknad prisutveckling om ochen löneutveckling i samma storleksordning kommer eftersläpningen att kvarstå. Ävenom prisstoppen inte varit effektiva har priserna under dessa perioder ökatlångsammare än eljest, menar motionärerna. Ett prisstopp på dagligvaror är enförsta försvarslinje för de arbetandes reallöner mot inflationen och det måstegälla intill dess att nödvändiga steg tas för att angripa storföretagensprishöjarpolitik och till dess den statliga ekonomiska politiken förs efterandra riktlinjer än . I tre motioner tas upp frågan om lantbruketskapitalförsörjning . I motionen 1106 av m. fl. (c)understryks att jordbrukets investeringar ökat kraftigt under 70-talet.Samtidigt har kredit- FiU 1978/79: 20 28 försörjningenvarit besvärlig under större delen av 70-talet. har låneköni Hypoteksbanken ökat med ca 100 milj. kr. för att uppgå tillca . Mot denna bakgrund begärs att Allmänna Hypoteksbankfår gränsen för försäljning av obligationer höjd med 500 milj. kr. I motionen 1125 av Karl-Änders ()redovisas motsvarande bakgrund som i motionen 1106. Det vitsordas i motionenatt dessa förhållanden skapar stora problem för det svenska jord- ochskogsbruket. Genom väsentligt utökade emissionsramar för Hypoteksbanken skullelånekön kunna minskas i stället för att som öka kraftigt . I motionen 1128 av m. fl. (m) tasupp såväl aktuella som långsiktiga frågor rörande lantbruketskapitalförsörjning. I här behandlade yrkande begärs i avvaktan på förslagtill långsiktiga riktlinjer för lantbrukets kapitalförsörjning en utökning avHypoteksbankens emissionstillstånd med hänsyn till det extra lånebehov som görsig gällande då, som är fallet, stora arealer mark utbjudes till försäljningfrån bolag. Den svenska ekonomin befinner sig nu i en starkuppgångsfas. Uppgången var tydlig med stigandeorderingång till svensk industri, kraftigt ökad export och tendenser till vändningi arbetsmarknadsläget. Den kombinerade verkan ay devalveringarna under 1977och återhållsamma löneavtal 197879 har förbättrat vårt lands relativakostnadsläge och återgett svensk industri dess konkurrenskraft. För1979 förutses i finansplanen en produktionsökning om 5 1/, den snabbastetillväxten . Industriproduktionen beräknas stiga ,exporten öka . FiU 1978/79: 20 29 -6,6 -2,7 -15,9 -18,0 Statliga myndigheter och affärsverk 7,9 -2,5 (-1,4)' (1,8)' -1,1 Export 85,6 7,7 8,0 Summaefterfrågan 440,7 0,5 6,2 >Förändring i procent av föregående års bruttonationalprodukt. Avgörande för om exporten skall kunna öka i dennatakt är dels den ekonomiska utvecklingen i våra viktigare exportländer, delssvensk industris konkurrenskraft. I finansplanen har man något justerat upp deberäkningar av och världshandelns tillväxt som man gjorde iOECD-sekretariatet i . Detta påverkar i någon månbedömningen av exportmöjligheter . Enligt finansplanenskulle bruttonationalprodukten för OECD-ländema totalt öka med 3 1/ochvärldshandeln växa med 5 å . I ett par av partimotionerna noteras den någotmer optimistiska bedömning som gjorts i finansplanen. I motionen 1124 (s)ifrågasätts den. Enligt utskottets mening talar dock Övervägande skäl för attfinansplanens bedömning kan komma att infrias. Visserligen är en avsaktning idet ekonomiska tempot i att vänta till följd avadministrationens åtgärder men ännu var tillväxteni den amerikanska ekonomin obruten, i årstakt. kommer uppgångeni det för export så betydelsefulla allt klarare tillsynes. Detbör emellertid i samnianhanget erinras om att i den mån utvecklingen i Iranallvarligt påverkar oljetillförseln och oljepriserna i väriden så får deteffekter på tillväxten i industriländerna och därmed på världs- FiU1978/79: 20 30 Den mer exakta omfattningen av dessa tänkbaraverkningar är naturligtvis utomordentligt svårbedömd. I fråga om svensk industris k:onkurrenskraft framöver görsi finansplanen den bedömningen att kommer att fortsättaatt göra andelsvinster på exportmarknaderna i storleksordningen 4 procentenheter.Man har därvid räknat med kvardröjande effekter av de svenska företagenssänkning av sina relativa priser 197778. Denna sänkning gav då utslag ikraftiga vinster av marknadsandelar. I motionen 1124 (s) påpekas nu attföretagen i den senaste konjunkturbarome-tcrn räknar med betydandeprishöjningar, varigenom exportvolymen skulle påverkas negativt. I motionen1698 (c) menar man att förutsättningarna finns för fortsatta marknadsvinsterutomlands för svensk industri men att det förutsätter en begränsning av deninhemska efterfrå-geutvecklingen. På grundval av de erfarenhctsmässiga samband som finnsmellan relativa priser och marknadsandelar har såväl somekonomidepartementet räknat med marknadsandelsvinster . Enförutsättning för att dessa prognoser skall infrias är självfallet attföretagen genom sin prissättning fullföljer ansträngningarna att vinna tillbakamarknadsandelar. De uppgifter som framkommit i barometerundersökningarna ingerhärvidlag vissa farhågor. Det är önskvärt att företagen trots avsvag lönsamhet undviker att höja priserna i en utsträckning som påverkarförsäljningsvolymen negativt. Det bör uppmärksammas att också en volymökningtill oförändrade priser i normalfallen bör kunna ge betydande förbättringar avlönsamheten när kapacitetsutnyttjandet är lågt. Utskottet finner det för sindel utomordentligt angeläget att företagen utnyttjar nuvarande läge medmåttliga kostnadsstegringar och ledig kapacitet till fortsatta exportansträngningaroch undviker prishöjningar. För nationalhushållet är det nödvändigt att vivinner ytterligare terräng i konkurrenshänseende; vi har alltjämt ett betydandeunderskott i vår bytesbalans. Handels- och bytesbalanser 19771979 kr., löpande priser -h 6 900 -4 200' -1- 3 300 ' Exkl.efterskänkta u-landskrediter om 1 100 milj. kr. Källor: 1977 och 1978 Riksbankenoch . FiU 1978/79: 20 31 uppnåddes en uppseendeväckandeförbättring av handels-och bytesbalanserna. En viktig effekt härav var att densamlade utlandsupplåningen kunde bringas ned till ett belopp av 6 1/2miljarder kr., 1/3 av utlandsupplåning. Den statligautlandsupplåningen stannade 1978 vid . försämrasbytesbalansen åter något. Det högre efterfrågeläget i med ökande privatkonsumtion och vändning i lagercykeln medför att förbättringen av handelsbalansenstagnerar och inte förmår balansera den fortgående försämringen avtjänstenettot. Det inger enligt utskottet viss oro att underskottet ibytesbalansen ökar , trots den alltjämt hyggliga internationellakonjunkturen och trots att den inhemska efterfrågan på några viktiga områdenalltjämt är återhållen. Det gäller framför allt industrins investeringar,vilka kraftigt påverkar importen när de tar fart. Den ekonomiska politikenmåste mot denna bakgrund föras med stor varsamhet om den inleddastabiliseringen av vårt lands ekonomi skall kunna fullföljas framgångsrikt. Denekonomisk-politiska strategi som regeringen redovisar i finansplanen kansammanfattas på följande sätt. Genom stimulans av den privata konsumtionen beslutad av förbättras kapacitetsutnyttjandet i svensk industri.Härvid ökar efterfrågan på arbetskraft och de särskilda närings- ochsysselsättningspolitiska insatserna kan trappas ned. Vid det högrekapacitetsutnyttjandet förbättras produktiviteten kraftigt och produktionenökar utan att priserna behöver höjas. Tyngdpunkten i den ekonomiska politikenförskjuts från selektiv till generell politik. väckta motionerna menar man att den initierade politiken i vissa hänseendeninnebär risker för den långsiktiga stabiliteten i svensk ekonomi. Imotionen 1108 (m) ifrågasätts möjligheterna att nå en så pass kraftig tillväxtunder 1979 som ca 5 1/. Motionärerna pekar på risken för s. k.flaskhalsproblem och andra störningar i ekonomin med därav följande press uppåtpå prisnivån.