bet · G201JuU8 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av motion om nämndemäns tjänstgöring i domstol I motionen 1977/78:518 av m. (s) hemställs all skall besluta att hos regeringen anhålla om förslaglill sådant tillägg till som anger alt val lill nämndemän iavdelningar m. m. skall vara proportionella. Imotiveringen uppger motionärerna att regler f n. saknas om proportionelltutseende av nämndemän för tjänstgöring på vissa tider eller vid vissaavdelningar av tingsrätt. val av nämndemän påbegäran skall vara politiskt proportionellt bör enligt motionärernas meningäven nämndemännens tjänstgöring i tingsrätten fördelas på samma sätt. Tingsrätt skall enligt 1 kap. 3 § (RB) i mål om brott för vilket är stadgat svårare straff än böter bestå av en,eller i vissa fall två, lagfarna ledamöter och nämnd. skall också delta ivissa mål och ärenden som prövas enligt eller (15 kap. 29 § , 20 kap. 1 § , 6 § lagen(1946:807) om handläggning av domstolsärenden). Inämnd skall enligt I kap. 4 §RB sitta fem nämndemän. Om del är påkallat medhänsyn till målets omfattning eller annan särskild omständighet, må dock sexnämndemän sitta i nämnden. Tingsrätten skall fördela tjänstgöringen mellannämndemännen efter samråd med dem. Nämndemanutses enligt 4 kap. 5 § RB genom val. väljs halva antaletnämndemän inom domkretsen. Valet förrättas enligt 4 kap. 7 § RB avkommunfullmäktige. Valet skall vara proportionellt om det begärs av minst såmånga väljande som motsvarar del tal, som erhålls, då samtliga väljandes antaldelas med del antal personer som valet avser, ökat med 1. Reglerna om möjlighet för en minoritet ikommunfullmäktige att påkalla proportionellt val infördes genom lagstiftningar1975(prop. 1975/76:64, JuU 18), som i denna del trädde i kraft den 1 januari1977.1 motiveringen till de nya reglerna uttalades av dåvarande chefen förjustiiiedepartemeniel au del såväl från allmänt demokratiska utgångspunkter sommed hänsyn lill förtroendet för domstolarna är angeläget, att garaniier skapasmol att nämnden får en i 1 1978/79. JuU 1978/79:8 2 politiskthänseende ensidig sammansättning. Departementschefen, som sade sig vara av denuppfattningen au tillämpningen av bestämmelserna skulle komma alt aktualiserasmycket sällan, ansåg inte att det behövde befaras, att reglerna skulle ledatill ökad politisering av nämndemansvalet. I fråga om nämndens sammansättning idet enskilda målet framhöll departementschefen att införande av möjlighet lillproportionellt val inle syftade till någon ändring i rådande praxis i fråga omnämndemännens indelning till tjänstgöring. Han underströk attnämndemannauppdraget är en förtroendepost med vilken är förenad dömande ochinle politiska uppgifter. Del fick enligt departementschefen liksom dittillsankomma på domstolarna att sörja för att rätten har en så allsidigsammansättning som omständigheterna medger. Vidriksdagsbehandlingen uttalade justitieutskottet (majoriteten) följande. Frågan om valmetod vid nämndemansval måste enligtutskottets mening ses mol bakgrunden av nämndemansuppdragels särskilda karaktärav förtroendeuppdrag, till vilket inte är knutet uppgifter av politisk natur.Uppdraget innebär utövande av en domarfunktion, för vilken mindre vikt måstefästas vid tillhörigheten till visst parti än vid sådana personligakvalifikationer som omdömesgillhet, rättrådighet och självständighet. Sådanakvalifikationer har blivit särskilt betydelsefulla efter 1969 årsdomstolsreform, varigenom nämnden gavs en starkare ställning och större utrymmeskapades för en mer individuellt betonad medverkan från nämndemännens sida äntidigare. Även om val korporationen är politiskt sammansatt följer därav inteatt nämndemansuppdraget kan uppfattas som förenat med något politiskt ansvarsåsom fallet är beträffande andra uppdrag, till vilka rekryteringen sker genomval av kommunfullmäktige och andra på politisk grund bildade valkorporationer.Från dylika uppdrag skiljer sig nämndemansuppdraget också därigenom aulekmannadomarnas medverkan i rättskipningen innebär en insyn i domstolsarbetetsom är ägnad att stärka allmänhetens förtroende för domstolarna. Motdenna bakgrund är det såväl från allmänt demokratiska synpunkter som avrättssäkerhetsskäl angeläget att nämnden får en så bred förankring i samhälletsom möjligt och en i politiskt hänseende allsidig sammansättning. Ett ensidigtpolitiskt hemvist hos nämndemännen skulle kunna ge anledning till misstanke attderas politiska värderingar inverkade på deras ställningstaganden i dendömande verksamheten och därigenom äventyra allmänhetens förtroende fördomstolarna. reservation (s) uttalades i stället följande. Frågan om valmetod vid nämndemansval måste enligtutskottets mening ses mot bakgrunden av nämndemansuppdragets särskilda karaktärav förtroendeuppdrag. Uppdraget innebär utövande av en domarfunktion, förvilken största vikt måste fästas vid sådana personliga kvalifikationer som omdömesgillhei,rättrådighet och självständighet. Sådana kvalifikationer har blivit särskiltbetydelsefulla domstolsreform, varigenom nämnden gavs enstarkare ställning och större utrymme skapades för en mer individuellt betonadmedverkan från nämndemännens sida . Även om valkorporationen ärpolitiskt sammansatt följer därav inte att nämnde-mansuppdragel kan uppfattassom förenat med ett politiskt ansvar på samma JuU 1978/79:8 3 sättsom fallet är beträffande andra politiska uppdrag. Fråndylika uppdrag skiljer sig nämndemansuppdraget också därigenom attlekmannadomarnas medverkan i rättskipningen innebär en insyn i domstolsarbetetsom är ägnad alt stärka allmänhetens förtroende för domstolarna. Motdenna bakgrund är det såväl från allmänt demokratiska synpunkter som avrättssäkerhetsskäl angeläget att nämnden får en så bred förankring i samhälletsom möjligt och en i politiskt hänseende allsidig sammansättning. Övervägandeskäl talar därför för att i RB ta in en Li.siämmelse enligt vilken en vissminoritet kan få lill stånd proportionellt val. Utskottet har inhämtat yttranden över motionen frånjustitiekanslern, riksåklagaren, , hovrätten för ,, . iSverige, Centralorganisationen /SR, TCO Tjänstemännens Centralorganisationoch . /SRoch TCO avstår från att avge yttrande. Övriga remissinstanser uttalar sig iavstyrkande riktning om en lagstiftning enligt motionärernas förslag. Justitiekanslern(}K)una\aTanutgångspunkten vid I975års lagstiftning var och bör alltjämt vara atttingsrätten vid indelningen lill tjänstgöring skall beakta även den politiskasammansättningen. Tingsrätten har emellertid enligt JK att tillgodoseäven andra intressen, t. ex. att åldersfördelningen är lämplig och att del inämnden ingår både män och kvinnor. Till detta kommer, anför JK, alla praktiskaproblem, särskilt i mål som kräver lång handläggningstid. Också från rentpraktiska synpunkter är del därför nödvändigt att tingsrätten har en vissrörelsefrihet vid indelningen lill tjänstgöring. EnligtJK:s mening innebär motionärernas förslag en direkt politisering av dömandet,eftersom grundtanken synes vara att domstolen inte skulle vara domför om intenämndens sammansättning återspeglar den politiska sammansättningen avvalmanskåren (vid senaste val eller valet eller som en syntes avdessa båda val). En sådan utveckling vore enligt JK:s mening olycklig. Riksåklagaren() anför att det är av stor vikt att nämnden får en så bred anknytning isamhället som möjligt. Detta önskemål tillgodoses enligt RÅ genom att valkorporationenär politiskt sammansatt. Möjligheten till proportionellt val av nämndemän harvidare, uttalar RÅ, skapat garantier mot att nämndemannakåren får en ipolitiskt hänseende ensidig sammansättning. RÅ anför vidare följande. Själva fullgörandet av nämndemannauppdraget äremellertid att se uteslutande som en domareuppgifi. JuU 1978/79:8 4 självfalletinte inverka på den dömande verksamheten. Införandet av en uttrycklig regel ompolitisk proportionalitet i enlighet med vad som föreslås i motionen skulleenligt min mening kunna öppna vägen för en politisering av den dömandeverksamheten eller i allt fall kunna uppfattas som ett godtagande av en sådanutveckling. Den föreslagna ordningen skulle därmed komma att undergrävaallmänhetens förtroende för domstolarna. uttalar att del enligt verketsmening med hänsyn till förtroendet för domstolarna är angeläget all inte baranämnden i stort utan också nämndens sammansättning vid tjänstgöring i detenskilda fallet fåren så allsidig sammansättning som möjligt. En proportionellfördelning efter nämndemännens partitillhörighet skapar enligt verkets meningutan tvivel vissa garantier för en allsidig sammansättning. Domstolsverketanför vidare följande. Det finns emellertid också andra hänsyn att ta ännämndemännens politiska hemvist då indelningen sker för tjänstgöring. Det kansålunda påpekas att enligt föreskrift i 10 § lagen (1964:167) med särskildabestämmelser om unga lagöverträdare bör om del i mål mot den som ej fylltijuguett år förekommer anledning alt döma till annan påföljd än böter förtjänstgöring i nämnd företrädesvis anlitas nämndemän med insikt och erfarenhetbeträffande vård och fostran av ungdom. Vidarebör vid sammansättning av en nämndemannagrupp eftersträvas att gruppen får enjämn könsfördelning, att nämndemän av skilda åldrar ingår i gruppen saml alt -vilket är viktigt för kontinuiteten i nämnden - nyvalda nämndemän blandas meddem som har längre tids erfarenhet av tjänstgöring som nämndeman. En vissgeografisk spridning kan dessutom böra eftersträvas. Nämndemännens önskemålatt få tjänstgöra i viss grupp bör så långt möjligt också tillmötesgås. uppger att enligt vad verket underhand inhämtat från ett mindre antal tingsrätter tas vid indelningen avnämndemännen i grupper i vissa tingsrätter så långt möjligt hänsyn tillpartitillhörigheten. Andra tingsrätter bortser enligt helt frånden politiska hemvisten och låter andra av de ovan nämnda förhållandena varaavgörande. Domstolsverketpekar också på att del i delta sammanhang inte kan helt bortses från attersättningen till nämndemännen kan ha viss betydelse för benägenheten attställa upp. Del är enligt uppfattning av storvikt alt nämndemannauppdraget också i fortsättningen betraktas som en sysslautan politiska bindningar. En skyldighet för domstolen att vid indelningen avnämndemännen i grupper låta partitillhörigheten vara avgörande kan komma attleda till att uppdraget uppfattas som i huvudsak politiskt. Med hänsyn härtilloch då nuvarande ordning tillgodoser att den tjänstgörande nämnden har en sålångt möjligt allsidig sammansättning avstyrker bifall tillmoiionen. Hovrätten för an för all det rådandevalsystemet och regeln i 1 kap. 4 § 3 stycket RB om att tingsrätten fördelartjänstgöringen mellan JuU 1978/79:8 5 nämndemännenefter samråd med dem torde redan nu medföra att nämndemannakårens politiskaproportionalitet beaktas vid indelningen till tjänstgöring. Nämndemännen har ivart fall, menar hovrätten, möjlighet att genom synpunkter påverka tingsrätteni sådant hänseende. Även om del får anses väsentligt att domstolen i detenskilda målet har en så allsidig sammansättning som möjligt är detta enligthovrättens uppfattning inte tillräckliga skäl för att införa särskilda reglerom proportionell fördelning av platserna i de olika tjänstgöringsgrupperna. Ettinförande av tvingande regler på området skulle enligt hovrätten innebära enhel del ylteriigare praktiska problem för domstolarna. Hovrätten pekar vidarepå att de flesta nämndemän är förvärvsarbetande och måste ta hänsyn till sittordinarie arbete vid tjänstgöring vid domstolen; de framställer därför ejsällan önskemål om särskilda tjänstgöringstider, vilket självfallet beaktas avdomstolen vid fördelningen av uppdraget mellan nämndemännen. En regel ompolitisk proportionalitet i gruppen kan enligt hovrätten innebära all domstolenfår svårt alt beakta sådana önskemål. Hovrättenerinrar vidare om de särskilda reglerna i lagen om unga lagöverträdare omnämndens sammansättning i vissa mål och anför alt en huvudregel i RB om proportionelltutseende av nämndemän i tjänstgörings-grupper i vart fall inte bör få äventyrasammansättningen av ungdomsnämnderna. I annat fall skulle enligt hovrättensyftet med dessa nämnder komma alt förfelas. Hovrättenuppger att den nuvarande ordningen även ger tingsrätterna stora möjligheter alti syfte att stärka allmänhetens förtroende för domstolarna ta hänsyn till andraomständigheter vid fördelningen av platserna i tjänstgöringsgrupper. Somexempel härpå nämner hovrätten strävanden att fördela platserna mellan könen. Advokatsamfundetuppger att samfundet inte kan ansluta sig till den kritik som framförs imoiionen mot nu rådande praxis i vad avser uppdelningen av tjänstgöringen blandnämndemännen. känner till eftersträvar domstolarna att rätteni varje enskilt mål får en så allsidig sammansättning som omständigheternamedger. Kravet på proportionalitet iakttas alltså enligt samfundet i störstamöjliga utsträckning. Enligtsamfundets uppfattning skulle det föreslagna tillägget till RB i åtskilligafall medföra ökade svårigheter när tjänstgöringen skall delas upp blandnämndemännen. Den flexibilitet som kännetecknar det nuvarande systemet ärenligt samfundet värdefull och det bör, menar samfundet, alltjämt kunnaanförtros åt domstolarna all - med beaktande av lagstiftarens intentioner -utan ylteriigare reglering dela upp tjänstgöringen bland nämndemännen. Samfundetunderstryker att en nämndeman tjänstgör som opartisk ledamot av domstolen ochinte som representant för ett politiskt parti. Regler i RB som markerar attdessa domstolsledamöter är politiskt valda bör därför enligt samfundets meningundvikas. JuU 1978/79:8 6 uppger att fördelningen mellannämndemännen i allmänhet sker så att alla nämndemännen indelas i grupper omfem, vilka grupper tjänstgör enligt viss turordning. Vid indelningen ifemmannagrupper torde enligt förbundet i allmänhet eftersträvas ensammansättning av grupperna som svarar mot den partipolitiska fördelningen ikommunfullmäktige. När lingsrättens domkrets omfattar flera kommuner kan delemellertid, anför förbundet, inträffa att den partipolitiska sammansättningenär olika i kommunerna, vilket leder till svårigheter eftersom det som regelinte är möjligt att ha särskilda nämndgrupper för de olika kommunerna.Förbundet framhållerockså önskemålen omjämn köns-och åldersfördelning i nämndensamt pekar på de särskilda reglerna om nämnds sammansättning i ungdomsmål. Enbindning till den partipolitiska fördelningen i kommunfullmäktige är enligtförbundet omöjlig av praktiska skäl. Att genom andra regler söka påverkatingsrätterna att i än högre grad än nu är fallet följa den partipolitiskasammansättningen skulle vara olyckligt och leda till att andra beaktansvärdaintressen (t. ex. köns- och åldersfördelningen) blev åsidosatta anser förbundet. Förbundet anföravslutningsvis följande. Till del nu anförda kommer att nämndemännenspolitiska uppfattning regelmässigt icke visat sig ha någon egentlig betydelsevid målens avgörande. En särskild föreskrift oni politisk proportionalitet vidindelningen av nämndemännen för tjänstgöring skulle också vara olycklig frånprincipiell synpunkt, eftersom den skulle kunna inge både nämndemännen och denrättssökande allmänheten den falska föreställningen att domstolarna ärpolitiska instanser jämförbara med kommunala nämnder och styrelser. åe\ar i stortmotionärernas uppfattning alt proporiionaliteten skall gälla när tjänstgöringendelas upp bland nämndemännen. Enligt föreningen tillämpas också en sådanordning vid , där man också försöker fågruppsammansättningen att återspegla ålder, kön och yrken bland nämndemännen.Föreningen menar dock att om tvingande regler om proportionalitet införs hänsynmåste tas till omständigheterna i varje särskilt fall. Landsorganisationeni (LO) anser av flera skäl att nuvarande ordning är ändamålsenlig ochbör bibehållas. Lagstiftning bör enligt LO inte tillgripas för att regleranågot som - även enligt motionärernas mening - i praktiken fungerartillfredsställande. Den föreslagna lagändringen skulle vidare enligt LO skapapraktiska problem för tingsrätterna, exempelvis vid förfallför en nämndmedlemkort tid före en rättegång. Ett genomförande av förslaget vore slutligen enligtLO liktydigt med ett lagfäst konstaterande att svenska nämndemän dömer eftersina politiska sympatier. Det finns, anför LO, dess bättre ingen grund för ettsådant påstående. JuU 1978/79:8 7 I motionen begärs förslag till lagstiftning omparlipoliliskl proportionell indelning av nämndemän till tjänstgöring i nämndvid tingsrätt. Motionärernapekar på att del finns regler i som ger möjlighet tillproportionellt val av nämndemän men all motsvarande regler inte finns när detgäller indelningen av nämndemännen till tjänstgöring vid tingsrätt. Nämndemäni tingsrätt väljs av kommunfullmäktige. Genom lagstiftning infördesmöjlighet för en minoritet i fullmäktige att påkalla proportionellt val. Nämndemändeltar i rättskipningen i tingsrätt i mål om brott för vilka är stadgal svårarestraff än böter samt i familjerättsmål och vissa domstolsärenden. Nämndenskall bestå av fem eller sex nämndemän, och det ankommer på tingsrätten attefter samråd med nämndemännen fördela tjänstgöringen mellan dem. remissbehandling av motionen har remissinstanserna uttalat sig iavstyrkande riktning om en lagstiftning enligt motionärernas förslag. Avremissyttrandena framgår att man vid tingsrätterna i allmänhet eftersträvar enpartipolitiskt jämn fördelning av nämndemännen i de olika nämnderna. I flerayttranden framhålls risken föratt en obligatorisk regel om sådan fördelningskulle komma att innebära en politisering av nämndemansuppdraget som inte ärönskvärd. Vidare pekas på att en sådan regel kan minska möjligheterna atttillgodose andra önskemål om en jämn fördelning inom nämnden, exempelvis närdet gäller ålder och kön. Härutöver framförs invändningar av praktisk natur. Genomremissbehandlingen av motionen harenligt utskottets mening inte visats annat änatt den nuvarande ordningen vid indelning av nämndemän till tjänstgöring itingsrätterna fungerar tillfredsställande när det gäller att ge nämnden enallsidig politisk sammansättning. Vidare har påvisats all en lagstiftningenligt motionärernas förslag skulle kunna innebära nackdelar från såvälprincipiella som praktiska synpunkter. Motionsyrkandet bör därför enligt utskottetsmening ej-vinna bifall. att avslårmotionen 1977/78:518. JuU 1978/79:8 8 Näiyarande:Bertil (), (), (), (),(), i (s), (), GunillaAndré (c), (), (), () ochKari-Gustaf Mathsson (s). GOTAB 58590 Slockhoim 1978