bet · G201UbU40 · 1978-12-31 00:00:00 — UbU 1978/79: 40 betänkande medanledning av propositionen 1978/79:100 såvitt gäller anslag till gymnasieskolansamt enskild yrkesutbildning och lärlingsutbildning m. m. jämte motioner I betänkandet behandlas regeringens i propositionen1978/79: 100 bUaga 12 (utbUdningsdepartementet) efter föredragning avstatsrådet under punkterna C 17 Bidrag tUl driften av gymnasieskolor, C25 Bidrag tiU driften av enskild yrkesutbildning och C 26 Främjande avlärlingsutbUdning hos hantverksmästare m. m. framlagda förslag. Somföljd av att regeringen i propositionen behandlat administrationen av bidragentill lärlingsutbUdning tar utskottet i detta sammanhang upp även regeringensefter föredragning av statsrådet under punkterna C 1 Skolöverstyrelsenoch C 2 Länsskolnämndema framlagda förslag. Regeringenhar i propositionen föreslagit underpunktenC 17 (s. 330350) att 1. bemyndigaregeringen att meddela bestämmelser om statsbidrag för skogsbrukets yrkesutbildning i enlighet med vad som förordats i proposi tionen, 2. godkänna de grunder förstatsbidrag tUl inbyggd utbUdning inom industri och hantverk som förordats ipropositionen, 3. bemyndiga regeringen att slutanytt avtal med kommun om gymnasial utbildning för gravt hörselskadadeinom kommuns gymnasieskola, 4. till Bidrag till driften avgymnasieskolor för /80 anvisa ett förslagsanslag av , underpunkten C 25 (s. 360362) att 1. godkänna de grunder förstatsbidrag till företagsskolor som förordats i propositionen, 2. till Bidrag tUl driften avenskild yrkesutbildning för /80 anvisa ett reservationsanslag av28 , underpunkten C 26 (s. 362364) att 1. godkänna de grunder förstatsbidrag tiU lärlingsutbildning som förordats i propositionen, 2. till Främjande avlärlingsutbildning hos hantverksmästare m. m. för /80 anvisa ettförslagsanslag av ,, 1 1978/79.14 saml. UbU 1978/79: 40 2 underpunkten C 1 (s, 269273) att tillSkolöverstyrelsen för /80 anvisa ett förslagsanslag av , underpunkten C 2 (s. 273275) att tUlLänsskolnämndema för /80 anvisa ett förslagsanslag av . Vidare har regeringen berett tillfälleatt ta del av vad som i propositionen anförts om rätt attutfärda föreskrifter m. m. 1978/79: 266 av m. fl. (c) vari såvitt nu är i fråga yrkas att hos regeringen anhåller att försöksverksamhetmed varvad utbildning i gymnasieskolan startas i enlighet med vad som anförts imotionen (yrkandet 2), 1978/79: 322 av () vari yrkasatt hos regeringen anhåller om förslag till ökad ungdomsutbUdning iföretag i enlighet med vad i motionen anförts, 1978/79: 340 av m. fl. (vpk) vari yrkasatt med anledning av den till arbetsmarknadsutskottet remitterademotionen 1978/79: 339 beslutar att uttala sig för en ökning av antalet platserpå gymnasieskolans yrkesinriktade kurser, 1978/79: 447 av m. fl. (c) vari yrkasatt beslutar att försöksverksamheten med gymnasieskolstudier ochelitidrott utökas tiU högst 20 kommuner med högst 250 elever, 1978/79: 449 av () och () vari yrkas att hos regeringen anhåller om 1. en riksomfattande inventeringav vilka lokaler som står till förfogande för ökad intagning pågymnasieskolans teoretiska linjer, 2. förslag om hur kommunerna iökad utsträckning skall kunna förhyra lokaler och undervisningsutrustning förinrättande av elevplatser på yrkesinriktade linjer, 3. inventering och redovisning avvilka resurser inom näringslivet som kan användas för en ökad satsning på inbyggdutbildning och lärlingsutbildning, 1978/79:518 av () vari yrkas att 1. som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen framförts om länsskolnämndernas roll iskolplaneringen, 2. hos regeringen hemställer attmotionen överlämnas till kommittén för utredning av den statligaskoladministrationen, UbU 1978/79: 40 3 1978/79: 521 av BertU Fiskesjö (c) vari yrkas attriksdagen beslutar att hos regeringen begära en översyn av den treåriganaturvetenskapliga linjen på gymnasiet i enlighet med vad som anförts imotionen, 1978/79:628 av m. fl. (s) vari yrkas att 1. beslutar att hos regeringenhemställa om att regeringen meddelar föreskrifter så att gymnasieskolansorganisation fr. o. m. /81 i största möjliga utsträckning avgörs avlänsskolnämndema inom de ramar som fastställts av regering och riksdag, 2. beslutar öka antaletårsstudieplatser främst för yrkesutbildning inom gymnasieskolans s. k. storaram med 3 400 till 114 250 motsvarande av den aktuella årskullen16-åringar (kr. 3. beslutar bemyndiga regeringenatt utfärda bestämmelser om förhyrning av utbildningskapacitet i företag ienlighet med vad som anförts i motionen, 4. beslutar att hos regeringenhemställa att ges i uppdrag att planera korta och påbyggbarakurser i gymnasieskolan från , i första hand motsvarande 2 000årsstudieplatser, i enlighet med vad som anförts i motionen, 5. med avslag på regeringensförslag om att länsskolnämndema skall fatta beslut om beviljande avlärlingsbidrag beslutar bemyndiga regeringen att vidta förändringar i fråga omlärlingsutbUdningen i enlighet med vad som anförts i motionen, 6. beslutar att anslaget Främjandeav lärlingsutbildning hos hantverksmästare m. m. skall utgå ur riksstaten ochatt föreslaget belopp för /80 av . förs över tillanslaget Bidrag tUl driften av gymnasieskolor, 7. beslutar avslå förslaget ipropositionen 1978/79: 100 bilaga 12 om höjning av statsbidraget till inbyggdutbildning inom området industri och hantverk (-. 8. med avslag på förslaget ipropositionen 1978/79: 100 bilaga 12 om höjning av statsbidraget tUlföretagsskolor beslutar att till Bidrag till driften av enskild yrkesutbildninganvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . i enlighet med vad som anförts i motionen, 9. som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om en informationskampanj i syfte attöka intresset för gymnasieskolans Verkstadstekniska linje, 10. beslutar om en resurs på . tUl förfogande att fördelas till gymnasieskolor ienlighet med vad som anförts i motionen 1978/79: 629, 11. beslutar att till Bidrag tilldriften av gymnasieskolor för /80 anvisa ett i förhållande tillregeringens förslag med . (4-27 200 000 kr., -1-7 500 000 kr., , -f .) förhöjt förslagsanslag av 2 , UbU 1978/79: 40 4 1978/79: 733 av i (m) variyrkas att hos regeringen anhåller om åtgärder för att bereda ökadeutrymmes- ramar förnaturvetenskaplig och teknisk- utbildning på alla nivåer samt aktivt stimuleratill rekrytering av naturvetenskapligt och tekniskt utbildad personal ocksåinom primärt icke-naturvetenskapliga eller icketekniska områden avsamhällslivet, 1978/79: 919 av () och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna attförsöksverksamheten med kombination av gymnasieskolstudier och elitidrott ävenbör omfatta friidrottsgymnasiet i , 1978/79: 921 av m. fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tUl känna vad som i motionenanförts rörande tillämpningen av statsbidragsbestämmelserna för gymnasieeleversom är handikappade, 1978/79: 923 av m. fl. (s) variyrkas att beslutar utöka försöksverksamheten med kombination avgymnasieskolstudier och elitidrott i enlighet med vad som anförts i motionen, 1978/79: 931 av () och GunnarBiörck i (m) vari yrkas att beslutar utvidgaförsöksverksamheten med kombination av gymnasieskolstudier och elitidrott attäven omfatta friidrottsgymnasiet i , 1978/79:936 av m. fl. (m) vari yrkas att 1. beslutar att hos regeringenbegära förslag om höjningar av anslagen till lärlingsutbildning i enlighet medvad som anförts i motionen samt att antalet bidragsrum utökas, 2. beslutar uttala att en höjningav bidragen till lärlingsutbildning finansieras genom motsvarande minskningarpå anslagen till anordnandet av beredskapsarbeten, 1978/79: 1335 av m. fl. (m) vari medhänvisning tUl vad som anförts i avsnittet Regional balans och utveckling i dentUl finansutskottet remitterade motionen 1978/79: 1108 yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag om en höjning av stödet till lärlingsutbUdningengenom omfördelning av stödet till arbetsmarknadsinsatser, 1978/79: 1337 av m. fl. (m) vari medhänvisning tiU vad som anförts i avsnittet En skola för livet i den till finansutskottetremitterade motionen 1978/79: 118 såvitt nu är i fråga yrkas att riksdagenuttalar att den pågående översynen av verksamhet inriktaspå att begränsa SÖ:s skolpolitiska roll och att den direkta ledningen ibetydande utsträckning decentraliseras till länsskolnämnder-na (yrkandet 5), UbU 1978/79: 40 5 1978/79: 1371 av Hans Nyhage m. fl. (m) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna att vidfördelning av klasserna inom försöksverksamheten med varianter på naturvetenskapliglinje och med gemensam studiegång i årskurserna 1 och 2 på naturvetenskapligoch fyraårig teknisk linje i första hand skall beakta de berörda kommunernasönskemål om typ och variant av försöksverksamheten, 1978/79: 1388 av () och IvarHögström (s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till kännaatt gymnasium /80 bör ges möjligheter att inrätta engymnasielinje med kombination av idrott och studier med syftet att få en bedömningav samplaneringseffekter av gymnasieutbildning och mUitär utbildning enligtden modell som planeras och som angivits i motionen, 1978/79: 1649 av (apk) och (apk) vari med hänvisning till vad som anförts i den till kultumtskottetremitterade motionen 1978/79: 1648 yrkas att beslutar att uttalasig för en ytterligare utbyggnad av idrottsgymnasier och starta liknandeverksamhet på försök på universitetsnivå, 1978/79: 1891 av m. fl. (c) variyrkas att beslutar anvisa 2,5 milj. kr. till försöksverksamhet medsaxad utbildning, 1978/79: 1893 av m. fl. (c) variyrkas att beslutar att bidraget till vissa organisationer under C 1.Skolöverstyrelsen skall utgå med , varav höjningen om 500 000kr., jämfört med regeringens förslag, skall tillföras ochSkola, 1978/79: 1919 av () och Sven-OlovTräff (m) vari yrkas att 1. hos regeringen anhåller omutredning av frågan om ersättning till företag och hantverksmästare som gerlärlingsutbildning så att den kommer att ligga i nivå med vad motsvarandeutbUdning kostar i gymnasieskolan, 2. hos regeringen anhåller attbegränsningen av antalet bidragsrum slopas fr. o. m. kommande budgetår, 1978/79: 1926 av Per Stjernströin (c) vari yrkasatt hos re-, geringen begär att kommittén som skall se över denstatliga skoladministrationen även får i uppdrag att lämna principförslag förskolöverstyrelsens utlokalisering, 1978/79: 1927 av . () vari yrkasatt hos regeringen begär förslag tUl åtgärder så att det vid varjelänsskolnämnd inrättas länskuratorstjänster, ti /79. UbU 1978/79: 40 6 1978/79: 1937 av () och GunnarRichardson (fp) vari yrkas att beslutar att utöka försöksverksamhetenmed s. k. idrottsgymnasier från nuvarande 13 orter till 20 orter. I detta betänkande behandlas regeringens förslag ipropositionen 1978/ 79: 100 bilaga 12 under anslagsrubrikerna Bidrag tUldriften av gymnasieskolor (C 17, s. 330350), Bidrag till driften av enskildyrkesutbildning (C 25, s. 360362) och Främjande av lärlingsutbildning hoshantverksmästare m. m. (C 26, s. 362364). Som följd av att regeringen ipropositionen lagt fram förslag om administrationen av bidragen tilllärlingsutbildning behandlas i detta sammanhang också regeringens förslag ifråga om anslag tUl (Cl, s. 269273) och tilllänsskolnämndema (C 2, s. 273275). Under allmänna motionstiden har framförtsett antal motionsyrkanden som utskottet också behandlar i detta betänkande. Utgångspunkten för planering av antalet elevplatseri gymnasieskolan är främst antalet 16-åringar. Antalet16-åringar beräknas enligt propositionen 1978/79: 100 nu vara 108 500 ochkommer 1980 att uppgå till 124 000. sker sedan en successivminskning till drygt 108 1985. Därefter ökar antalet 16-åringar igentill 120 1987. Sedan minskar antalet åter till 98 1992. anmäler i propositionen 1978/79: 100 (s. 340) att antalet behörigaförstahandssökande till minst ettåriga studievägar inom gymnasieskolans direktgrundskoleanknutna del var nära 116 000 . Ökningen jämfört medföregående år är ca 8 000 sökande. Antalet 16-åringar har ökatmed ca 3 000. Föredraganden framhåller det sannolika i att de ökadesökandetalen beror på svårigheterna för ungdomar att få arbete och på detintensifierade arbetet med studie- och yrkesorientering. Arbetsmarknadssituationenär fortfarande svår för ungdomar. Enligt uppgift från () uppgick antalet arbetslösa ungdomar i åldern till 23 000 i mars1979. Antalet ungdomar placerade i arbetsmarknadsutbildning var lika stort. För /79 är ramen för gymnasieskolanslinjer och direkt grundskoleanknutna specialkurser om , den såkallade stora ramen, 105 380 elevplatser i intagningsklasser. Denna intagningskapacitetmotsvarar en andel på av antalet 16-åringar. UbU 1978/79: 40 7 () framhåller i sinanslagsframställning att om av årskullarna skall kunna fågymnasieskolutbUdning behöver antalet intagningsplatserökas med inemot en fjärdedel av det faktiskt utlagda antalet platser läsåret1977/78. SÖpåpekar att det faktiskt utlagda antalet intagningsplatser var 100 178, vilketmotsvarar av antalet 16-åringar under /78. Differensenmellan det beräknade antalet platser och det faktiskt anordnade antalet har singrund i flera olika problem. I fråga om bl. a. naturvetenskaplig linje ochverkstadsteknisk linje är orsaken sannolikt brist på sökande. For linjerna inomindustri och hantverk beror differensen enligt SÖ främst på att kommunernasaknar resurser för att ta emot flera klasser. I fråga om vårdlinjen är detfrämst bristen på praktikplatser som gör att organisationen inte uppnår denplanerade ramen. SÖframhåller att ytterligare elevplatser i intagningsklasser erfordras inomflertalet utbildningsområden på grund av de ökande ungdomskullarna.Svårigheterna på arbetsmarknaden är ytterligare en faktor som gör attutbildningskapaciteten inom gymnasieskolan måste utökas. Utskottetkonstaterade att gymnasieskolan tillfälligt behövde ha en högre utbUdningskapacitet än tidigare och instämdei ett uttalande i budgetpropositionen (prop. 1977/78:100, UbU 1977/78: 20, s,3) att planeringen av gymnasieskolan borde inriktas på att anordnautbildningsplatser motsvarande av en årskull 16-åringar. Medelhar nu i prop. 1978/79: 100 beräknats för sammanlagt 110 850 elevplatser iårskurs 1 i den direkt grundskoleanknutna delen av gymnasieskolan, en ökningmed 5 470 elevplatser jämfört med innevarande budgetår. Detta motsvarar ca 97 %av antalet 16-åringar. påpekar att, om arbetsmarknadsskäl talar för en ökning av det totalaantalet elevplatser, regeringen liksom bör ha rätt att besluta härom. Imotionen 1978/79: 628 yrkandet 2 hemställs att antalet årsstudieplatser främst för yrkesutbildning inom gymnasieskolans s. k. stora ram ökas med 3400 utöver regeringens förslag till 114 250 motsvarande av den aktuellaårskullen 16-åringar. Kostnaden härför beräknas i motionen till 27 200 000 kr.I motionen framhålls att regeringens förslag till dimensionering är för lågtmed hänsyn tiU ökningen av antalet 16-åringar och ungdomsarbetslösheten.Motionärerna framhåller vidare bl. a. att det faktiska antalet utlagda platserinnevarande läsår understiger det beräknade antalet elevplatser. AnledningenhärtiU är enligt motionärernas mening planeringssvärigheter tUl följd av sentfattade beslut om utökning av ramen under föregående år. I motionen 1978/79:340 yrkas större utr>'mme för yrkesinriktade kurser. Regeringen har underförutsättning att inte inskränker UbU 1978/79: 40 8 regeringensnuvarande rätt att besluta om en ökning av det totala antalet elevplatser igymnasieskolan i den mån arbetsmarknadsskäl talar härför genom beslut den 15mars 1979 utökat antalet helårsplatser i intagningsklasser för budgetåret1979/80 till 120 850, dvs. antalet årsstudieplatser i den s. k. stora ramenhar ökats med 10 000 i förhållande till förslaget i propositionen 1978/79: 100.Det innebär att antalet elevplatser i intagningsklasser motsvarar avantalet 16-åringar i den aktuella årskullen. I samma beslut föreskrivs vidareatt SÖ, så snart tiden för ansökan till gymnasieskolan gått ut, skall redovisaen förnyad bedömning av platsbehovet i gymnasieskolan för /80,framför allt i fråga om de yrkesinriktade studievägarna. Utskottetär ense med regeringen och motionärerna om att den stora ramen nästa budgetårbör vara vidare än som föreslagits i propositionen 1978/79:100. Antalethelärsplatser i intagningsklasser inom gymnasieskolans grundskoleanknutna delbör /80 vara lägst 120 850. Detta antal motsvarar således mer än100 % av en årskull 16-åringar. Utskottet föreslår att med anledningav propositionen 1978/79: 100 och motionerna 1978/79: 340 i denna del och1978/79: 628 yrkandet 2 i denna del godkänner den av utskottet sålundaförordade ramen. Frågan om den för nästa budgetår erforderligamedelsanvisningen behandlar utskottet i det följande under rubrUcenMedelsanvisningar. Denallt överskuggande frågan vid planeringen av gymnasieskolan för 1980-taletkommer att vara vilka resurser samhället kan få fram för att ge de storaungdomskullarna möjlighet till gymnasieskolutbildning. För kommunernasplanering erfordras att regeringens och beslut om dimensioneringenkan föreligga i sådan tid att elevplatserna faktiskt kan bli utnyttjade.Regeringens förenämnda beslut innebär att regeringen de factobedömt att det finns behov av en planeringsram /80 av avårskullen 16-åringar. Intresset för gymnasieskolutbildning har successivt ökat.Samhället bör nu kunna ge dem som lämnat rätt till en fortsattutbildning. Den ekonomiska satsning, som en inriktning på att anordnautbildningsplatser för av årskullen 16-åringar utgör, är relativt blygsamjämfört med de skador som samhäUet och individerna riskerar att åsamkas, närstora grupper ungdomar tvingas tUl sysslolöshet under några av de viktigasteåren i livet. Utskottet anser därför att planeringen av gymnasieskolan i vadgäller den s. k. stora ramen fr. o. m. /81 bör inriktas på attantalet utbildningsplatser skall vara av årskullen 16-åringar.Riksdagen bör med anledning av motionen 1978/79: 628 yrkandet 2 i denna del somsin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört. När det gäller specialkurser som är kortare än ettår eller vilka förutsätter tidigare gynmasial utbildning eller viss ålder, dens. k. lilla ramen, UbU 1978/79: 40 9 beräknarregeringen medel för 30 330 årselevplatser, en ökning med 4 000 platser jämförtmed föregående års budgetproposition. Utskottet tillstyrker regeringensförslag. Utskottet tillstyrker att regeringen får detbegärda bemyndigandet att i den mån t. ex. arbetsmarknadsskäl talar för det öka det totala antalet elevplatser i gymnasieskolan. I propositionen föreslagenomfördelning av elevplatser mellan studievägar och ramar bör också kunna ske. I budgetpropositionen påpekar föredragandestatsrådet att det ankommer på SÖ att ingående följa verksamheten med kortayrkesinriktade kurser och återkomma tUl regeringen med förslag till sådanverksamhet även under /80 om SÖ finner det erforderligt. Dennaverksamhet och antalet utbildningsplatser för den bör enligt föredraganden prövas särskilt med hänsyn till arbetsmarknads- ochutbildningssituationen för ungdomar. I budgetpropositionen avsätts inte någraplatser för detta utbildningsändamål. Imotionen 1978/79: 628 yrkandet 4 hemställs att SÖ får i uppdrag att planerakorta kurser för i första hand 2 000 årselevplatser som en del av det fastautbildningsutbudet i gymnasieskolan i enlighet med vad som anförts i motionen. Regeringenhar genom det tidigare nämnda beslutet uppdragit åt SÖ att redovisaen förnyad bedömning av platsbehovet i fråga om korta, yrkesinriktade kurser,introduktionskurser för invandrarungdom och kompletterande sommarkurser förinvandrarungdom samt för specialkursen Studievägar och arbetsliv,orienteringskurs. I avvaktan på en sådan bedömning skall planeringen enligtregeringens beslut utgå från det nuvarande platsantalet, dvs. Det innebär att minst 20 000 elever kan komma i åtnjutande avkorta kurser . Genomregeringens beslut är motionärernas önskemål tillgodosett. Yrkandet 4 imotionen 1978/79: 628 påkallar alltså inte någon åtgärd. I propositionen 1978/79:100 (s. 343) föreslårföredraganden en uppräkning av statsbidraget till inbyggd utbildninginom industri och hantverk. Förslaget innebär att bidrag fr. o. m. budgetåret1979/80 kommer att utgå med högst , när företag för utbildning underläsår mottar minst åtta elever från en klass, Imotionen 1978/79: 628 (yrkandet 7) hemställs om avslag på regeringens förslag.Motionärerna menar att staten genom regeringens förslag ytterligaresubventionerar befintlig utbildning utan att man får några garantier för attfler utbUdningsplatser tillkommer. Utskottetfinner det väsentligt att den inbyggda utbUdningen inom industri och hantverkfår en större omfattning än den har . UbU 1978/79: 40 10 tillstyrkerdärför den föreslagna uppräkningen av statsbidraget. bör enligtutskottets mening alltså avslå motionen 1978/79: 628 yrkandet 7. m. för gymnasieskolan I propositionen 1978/79:100 (s. 343) anmälerföredragande statsrådet att hon beräknar 9 milj. kr. till kostnader förförhyrande av skollokaler. Enligt motionen 1978/79: 449 (yrkandet 1) bör enriksomfattande inventering göras i syfte att få klarlagt vilka lokaler somstår till förfogande för ökad intagning på gymnasieskolans teoretiska linjer.Motionärerna anser att en sådan total inventering måste finnas blandunderlaget för kommande planering och dimensionering av gymnasieskolan. Detankommer på utbildningshuvudmännen för gymnasieskolan, dvs. primärkommuner ochlandstingskommuner, att svara för lokaler för gymnasieskolan. Enligt gällandebestämmelser ingår det i varje kommuns skyldigheter att undersöka lokalbehovetför gymnasieskolan. Länsskolnämndema ägnar frågan stor uppmärksamhet.Utskottet kan inte inse att den i motionen 1978/79: 449 föreslagnainventeringen behövs. Utskottet avstyrker därför yrkandet 1 i motionen 1978/79:449. Isamma motion hemställs (yrkandet 2) att hos regeringen skall anhållaom förslag om hur kommunerna i ökad utsträckning skall kunna hyra lokaler ochutrustning för inrättande av elevplatser på yrkesinriktade linjer. Vidareyrkas i motionen 1978/79: 628 (yrkandet 3) att skall bemyndigaregeringen att utfärda bestämmelser, om förhyrning av utbildningskapacitet iföretag. Förhyrningen bör enligt motionärerna kunna avse inte enbartlokaler och utrustning utan också personal hos företag med ledig kapacitet. Ipropositionen 1978/79: 95 om den kommunala ekonomin (bilaga 4, s, 4, UbU1978/79: ly) anmäler föredragande statsrådet att hon härför avsikt att föreslåregeringen att uppdra åt SÖ att inkomma med förslag till bestämmelser om bidragtill förhyrande av utrustning för gymnasieskolans räkning. Utskottet harinhämtat att SÖ numera fått detta uppdrag. Utskottethar vidare erfarit att frågan om förhyrning av utbildningskapacitet i företagövervägs inom . Detta framgår bl. a. av det svar påfråga 1978/79: 385 om ökade utbildningsmöjligheter i gymnasieskolan somstatsrådet lämnade . Dåde aktualiserade förhyrningsfrågorna således redan behandlas i regeringskanslietavstyrker utskottet motionerna 1978/79: 449 yrkandet 2 och 1978/79: 628yrkandet 3. För att stimulera till en ökning av kapaciteten påstudievägar inom industri och hantverk bör enligt SÖ:s anslagsframställningunder de när- UbU1978/79: 40 11 måste åren utgå ett extra bidrag för klasser som kommertill stånd genom att organisationen kan utökas till följd av saxadschemaläggning. SÖ har föreslagit att extra bidrag skall utgå med minst 25 000kr. per nyinrättad klass. Bidraget är avsett för extra kostnader föruppsättning, städnings- och vaktmästarpersonal m. m. För /80beräknar SÖ att bidrag skall utgå för 100 klasser, dvs, uppgå till 2 500 000kr. Föredragande statsrådet anför i propositionen 1978/79:100att det bedrivs ett omfattande arbete på olika håll i landet med att få fram modellerför saxad schemaläggning, SÖ förutsätts följa denna fråga med uppmärksamhet.Föredraganden anmäler att hon inte är beredd att biträda Sö:s förslag om ettextra bidrag. I motionen 1978/79: 1891 yrkas i enlighet med SÖ:s förslagatt 2,5 milj, kr.