bet · G201SfU6 · 1978-12-31 00:00:00 — betänkande 1978/79:6 med anledning av motioner om sjukförsäkringsförmåner till hemmamakar I moiionen 1977/78:690 av ()ochBirgitta () hemställs alt hos regeringen anhåller omutredning beträffande en översyn av hemmamakeförsäkringen och den frivilligasjukpenningförsäkringen - i syfte all höja sjukpenningbeloppen i enlighet medvad som i moiionen anförts. I motionen 1977/78:1497 av Lars-lngvar ()och () hemställs all som sin mening ultalar all jämvälfrånskild maka/ make, som ej har inkomsl grundad på förvärvsarbete eller somhar inkomsl av förvärvsarbete understigande /år men ej sammanborsladigvarande med någon med vilken hon/han lidigare varit gift eller haft barnmed eller med eget eller makans/makens barn , skall ha räll allåtnjuta grundtrygghet inom sjukpenningförsäkringen. Sjukpenningförsäkrad är enligl bestämmelserna i 3kap. lagen om allmän försäkring den som är och har ensjukpenninggrundande inkomsl . Hel sjukpenning ulgör för dag 90procent av den sjukpenninggrundande inkomsten delad med 365. Sjukpenningen ärskattepliktig och pensionsgrundande inkomsl. Densom inte har en sjukpenninggrundande inkomsl som överstiger . kan varasjukpenningförsäkrad genom den s. k. hemmamakeförsäkringen. Förutsättningarnahärför är all han antingen är gift och sladigvarande sammanbor med sin makeeller sladigvarande sammanbor med eget eller makes barn eller mednågon med vilken han varil gift eller har hafl barn. Sjukpenning utgår underdessa förutsättningar med . Den som tillhör hemmamakeförsäkringenkan också teckna en frivillig sjukpenningförsäkring som ger en sammanlagdsjukpenning av högst . Beloppet är skaltefrill. Närdenämnda förulsällningarna för hemmamakeförsäkringen inte längre finns upphörförsäkringen och därmed också den frivilliga sjukpenningförsäkringen allgälla. Eu undanlag har dock stadgats för del fall alt sammanboendet upphörgenom all make eller den som inom försäkringen likställs med make avlider. Idessa fall upphör försäkringen först vid fjärde efter dödsfallet.Regeln har tillkommit för au ge den efierle- l 1978/79. SfU 1978/79:6 2 vandemaken skälig lid all börja förvärvsarbeta och därigenom bli ansluten lill denvanliga sjukpenningförsäkringen. Tidigarebehandling m. m. Molioner om storleken av sjukpenningförmåner lillhemmamakar har prövals av vid ell flerial lillfällen. I samband medall 1973 beslöt atl sjukpenningen för försäkrade med förvärvsinkomstfr. o. m. skulle uigöra skattepliktig och pensionsgrundandeinkomsl, höjdes sjukpenningen för hemmamakar från . per dagsamiidigi som skallefriheten för denna sjukpenning behölls. Det belopp förvilket man kunde teckna frivillig tilläggsförsäkring höjdes från . Vid behandlingen av proposilionen 1973:46 som låg till grund förnämnda beslui tog också slällning lill förslag i motioner omytterligare höjningar av beloppen. Motionerna avslogs på förslag avsocial-rörsäkringsuiskottet,som i beiänkandel 1973:21 bl. framhöll attfrågan om en höjning av beloppen fick ses i samband med frågan om ATP-poäng förbarnavårdande arbete i hemmet. Ulskouei pekade på svårigheterna att vidutformandet av en obligalorisk sjukpenningförsäkring för hemmamakar skaparäitvisande regler i fråga om ersättning för de skiftande kosinader sombortfallet av hemmamakes insats förorsakade och underströk också, au det skullekomma au bli nödvändigt all lämna bidrag lill försäkringen av statsmedel medhänsyn till au avgifterna för många familjer skulle komma au bli myckelbeiungande. Ulskouei avsiyrkte därför bifall lill moiionen. Ulskollet intogsamma ståndpunkt i sina av godkända betänkanden 1974:5 och 1975:1.1sistnämnda belänkande erinrade ulskollet om all på förslag avsocialförsäkringsulskollel i dess belänkande 1974:6 begärt en förulsäliningslösöversyn av vissa ATP-frågor, däribland frågan om pensionsräll för vårdinsatseri hemmet, och atl utredningsuppdraget lämnats lill pensionskommittén. 1 denmån del visade sig möjligt att åsladkomma en sådan pensionsräll kunde enliglutskottets mening frågan om en utbyggnad av den obligatoriskasjukpenningförsäkringen för hemar-belande med vårduppgifter komma i ett annalläge. När frågan ånyo behandlades vid 1975/ansåg ulskottel (SfU1975/76:32) aU resullalel av pensionskommitténs utredningsarbete borde avvaktasinnan tog slällning lill motionsyrkandena om höjda sjukpenningförmånerlill hemmamakar. Pensionskommitténhar i augusli 1977 avgetl beiänkandel Pensionsfrågor m. m. (SOU 1977:46). Ibeiänkandel har kommittén övervägt frågor om rätl till tilläggspension förhemarbelande men stannat för alt inle lägga fram någol förslag härom. Kommitténhar framhållit att spörsmålet om värdering av och ersäitning för vårdinsatser ihemmet egentligen gäller hur yårdinsalserna skall ersättas SfU 1978/79:6 3 ekonomisktoch bör därför inte i förslå hand lösas inom den allmänna pensioneringens ram.Kommittén har vidare anfört bl. Kommittén har inle kunnal finna någontillfredsställande lösning på frågan om hur en reform som utan begränsningarger ATP-förmåner för hemarbelande skulle finansieras. Atl avgifisskyldighetendå skulle begränsas lill enbart ATP-avgiften synes för övrigt mindrekonsekvent. Jämställs nämligen hemarbete generellt med förvärvsarbete kan dehemarbelande med vissl fog även göra anspråk på rätt till sjukpenning ochanr! 'a ersättningar som inom socialförsäkringarnas ram träder i stället förförvärvsinkomster. Detla skulle medföra antingen att avgiftshöjningar skullebäras av försäkringskollektivet eller alt avgifter skulle få eriäggas av denenskilde. Au låla förmåner i den utsträckning som det här skulle vara fråga omutgå utan avgifter, kan inte accepteras. Skulle man emellertid finna en väg atlberäkna ATP-poäng för hemarbelande, en väg som inle kunde anses vara orättvist. ex. mot dem som "dubbelarbetar", och skulle avgifisskyldighetendärvid begränsas lill enbart ATP-avgiften skulle en sådan möjlighel ändock barautnyttjas av dem som hade ekonomiska resurser all erlägga erforderlig avgift.Etl sådani system skulle från social synpunki vara olillfredssiällande. Frågan om ett utsträckt sjukpenningskydd förpersoner som inte längre fyller förutsättningarna för tillhörighet tillhemmamakeförsäkringen, l. ex. änkor och frånskilda ulan barn, fördes också frammoiionsledes i samband med behandlingen av propositionen 1973:46. 1 sill avriksdagen godkända belänkande 1973:21 hänvisade socialförsäkringsuiskoitet lillall familjepolitiska kommittén i sill betänkande Familjeslöd (SOU 1972:34)ingående prövat frågan om rällen alt teckna frivillig sjukpenningförsäkring ochdärvid ullalat, all del inte kunde anses moliveral atl utvidgasjukpenningskyddet, vare sig obligatoriskt eller frivilligt, uteslutande pågrund av ett förutvarande civilstånd eller samboendeförhållande. Ulskolteldelade kommitténs uppfattning och hemställde alt skulle avslåmotionen. Utskottetavstyrkte också året därpå bifall till ett liknande motionsyrkande (SfU 1974:8)och anförde bl. Sjukpenning enligl lagen om allmän försäkring är iprincip avsedd alt läcka elt inkomstbortfall vid sjukdom. Vid de speciellaförhållanden som föreligger vid hemmamakeförsäkringen har sjukpenningentillkommit för au läcka de kosinader, som uppstår när den hemarbelande ej kanfullgöra sitt arbete i hemmet. Om den sammanlevnad med make eller liksiälldeller med minderårigl barn som förutsätts för tillhörighet lillhemmamakeförsäkringen upphör, föreligger enligt utskottets mening inte sammaskäl alt inom den allmänna försäkringens ram kompensera kosinader för bortfallav en arbetsinsats i hemmet, som den sjuke eljest skulle utfört för egenräkning. På grund härav och då skyddet mol inkomstbortfall vid sjukdom tordevara lillgodosell i fiertalei fall även då sammanlevnad upphört anser ulskottelsig böra vidhålla den slåndpunkl ulskouei lidigare intagit i frågan. 1 en motion till 1976/begärdes althemmamakeförsäkringen skulle utsträckas atl gälla under en övergångslid, äveni de fall sammanlevnaden med annan upphört av annan orsak än makes död, 1. ex. SfU 1978/79:6 4 Utskottet (SfU 1977/78:3) fannatt de synpunkter som framkommit vid remissbehandlingen visade all del kundefinnas ell behov av elt bältre samordnat sjukpenningskydd för enhemmamakeförsäkrad som inle längre fyllde villkoren för tillhörighel lillförsäkringen och som stod i begrepp all gå ut i förvärvslivet. Frågan bordeenligl uiskoliels mening lämpligen prövas inom ramen för den socialpoliliskasamordningsulredningens arbete. gav regeringenlill känna vad utskoliel anfört. Försäkrade som inle har en sjukpenninggrundandeinkomsl överstigande . har möjlighet till ett ekonomiskt skyddvid sjukdom genom den s. k. hemmamakeförsäkringen som kompletteras av denfrivilliga sjukpenningförsäkringen. Som villkor för anslulning tillförsäkringarna gäller all den försäkrade stadigvarande sammanbor antingen medmake eller med eget eller makes barn eller med någon med vilken hanvarit gift eller har hafl barn. Försäkringarna upphör alt gälla när de nämndavillkoren inle längre uppfylls. I de fall sammanlevnaden upphör genom atl denena parlen avlider gäller dock försäkringarna för den efierievande hemmamaken1. o. m. fjärde efter dödsfallet Genomhemmamakeförsäkringen är hemmamake vid sjukdom berälligad lill sjukpenning med8 kr. Till försäkringen anknyter en frivillig sjukpenningförsäkring,varigenom den sammanlagda sjukpenningen kan uppgå lill högsl . Beloppen,som är skattefria, har varil oförändrade . Motionärernai moiionen 1497 är kritiska mol atl frånskilda personer, som inle längre fyllervillkoren för tillhörighet till hemmamakeförsäkringen, saknar rätl all fåsjukpenning när deras inkomsl härrör från underhållsbidrag från förutvarandemake och inte från förvärvsarbete. Enligt molionärerna torde det numera ansesrimligt alt kompensera även dessa försäkrade för exlra ulgifter, när den egnaarbetsinsatsen faller bort vid sjukdom. Motionärerna begär ell ullalande avdenna innebörd. Avden inledningsvis läinnade redogörelsen framgår au vid ell fiertallillfällen på förslag av socialförsäkringsuiskoitet avslagit molionsyrkandensom sy fiai till alt ge hemmamakeförsäkrade personer rätl alt stå kvar iförsäkringen, faslän äktenskap eller samboendeförhållande, som legal lill grundför tillhörigheten lill försäkringen, upphört. Däremol har ianledning av ell moiionsyrkande om räll au under en övergångstid slå kvar iförsäkringen all del kan finnas ell behov av ell bälire samordnatsjukpenningskydd för en hemmamakeförsäkrad som inte längre fyller villkoren förtillhörighel lill försäkringen och som slår i begrepp all gå ut iförvärvslivet. Frågan prövas f n. inom den socialpoliliska samordningsutredningen. SfU 1978/79:6 5 Utskottet vill erinra om all en parlamentarisktsammansatt kommitté tillkallats för all göra en översyn avsjukpenningförsäkringen. (Dir 1978:56). Enligt direktiven bör kommittén ocksåse över hemmamakeförsäkringen och den frivilliga sjukpenningförsäkringen. På grund av det anfördaavstyrker utskottet bifall lill moiionen 1497. 1motionen 690 begär motionärerna en översyn av hemmamakeförsäkringen och denfrivilliga sjukpenningförsäkringen i syfte alt höja försäkringarnassjukpenningbelopp. Molionärerna pekar på atl nuvarande belopp inte ändratssedan 1974, trots den penningvärdeförsämring som skett härefter. Ulskottelhar vid ell fiertal lidigare tillfällen avstyrkt motionsyrkanden om höjdasjukpenningbelopp från hemmamakeförsäkringen och den frivilliga försäkringen.Främsi har framhållits svårigheterna alt finansiera sådana höjningar. Ulskollethar dock uttalat atl frågan kunde komma i ett annal läge, om man kundeåsladkomma en pensionsrätt för hemarbelande med vårduppgifter, och därför velatavvakta resultatet av det utredningsarbete som pågick inom pensionskommitténinnan utskottet tog slällning. ,som avlämnat betänkandet Pensionfrågor m.m., i vilket bl.a. rätten tillATP för hemarbelande behandlats, har emellertid avstått från atl lägga framnågol förstag i den nämnda frågan bl. a. på grund av all kommittén inle kunnatfinna någon lämplig finansieringsmetod. Medhänsyn lill del anförda och lill att den nya sjukpenningutredningen kommer atlse över såväl hemmamakeförsäkringen som den frivilliga sjukförsäkringenansersig utskottet inte böra föreslå någon åtgärd i anledning av moiionen 690. alt avslårmolionerna 1977/78:690 och 1977/78:1497. Närvarande:Sven Aspling (s), (), (), *(s), (), (), (), AllanÅkerlind (m), * (s), (), (), ElisAndersson (c), * (s), () och Lars-ÅkeLarsson (s). *Ejnärvarande vid betänkandets justering.