bet · G201SkU57 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av propositionen 1978/79:210 om ändrad företagsbeskattning jämtemotioner Regeringen (budgetdepariementet) föreslår iproposilionen 1978/79:210 att antar vid proposilionen fogade förslagtill 1 lag om allmän investeringsfond, 2 lag om allmäninvesteringsreserv, 3 lag om upphovsmannakonto, 4 lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:370), 5 lag om ändring i lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt, 6 lag om ändring i lagen(1941:416) om arvskatt och gåvoskatt, 7 lag om ändring i lagen(1947:577) om statlig förmögenhetsskatt, 8 lag om ändring i lagen (1951:763)om beräkning av statlig inkomstskall för ackumulerad inkomst, 9 lagom ändring ilagen(1960:63)om räll till förluslutjämning vid laxering för inkomst, 10 lag om ändring i lagen (1967:94) om avdrag vidinkomsllaxeringen för viss aktieutdelning. 1 proposilionen läggs fram förslag om ändraderegler för beskattning av förelag. Förslagel, som bygger påförelagsskatteberedningens slutbetänkande (SOU 1977:86 och 87) , berör två huvudområden inom företagsbeskattningen. Det första områdetgäller möjligheten för olika kategorier av rörelseidkare alt bygga uppobeskattade reserver (skallekrediler) och all skattemässigt fördela inkomstermellan olika år. Det andra huvudområdet avser frågor rörande s. k.kedjebeskatlning inom bolagssektorn samt koncernbeskatlning. Enligtnuvarande regler kan obeskattade reserver byggas upp i första hand genomnedskrivning av lager och - såvill gäller aktiebolag och ekonomiska föreningar- genom avsättning lill investeringsfond för konjunkturuljäm-ning. 1 proposilionenföreslås atl de nuvarande allmänna lagernedskrivnings-reglerna skallkompletteras med en möjlighet lill lönebaserad reservering. Syftet med dennanya bas för bildande av skallekrediler är bl. a. alt ge löneiniensiva förelagökade möjligheter atl hålla sysselsättningen uppe även under förlusiperioder.Förslagel innebär närmare bestämt alt den som bedriver rörelse eller jordbrukkan få avdrag för belopp som avsätts till en s. k. resullalutjämningsfond.Avsättningen får uppgå till högsl av beskattningsårels lönesumma. 1 frågaom fysiska personer som bedriver rörelse eller 1 1978/79. SkU 1978/79:57 2 jordbruk(egenföretagare) får avsättning göras med - förutom av lönen tillanställda - högsl av egenföretagarens inkomst före fondavsättningen. Avsättningentill resullalutjämningsfond ulgör elt alternativ lill lagernedskrivning. Eltföretag som yrkat avdrag för sådan avsättning har därför inte rält atl tillnågon del utnyttja de allmänna reglerna för lagernedskrivning. För altförhindra obehöriga skalleförmåner genom uppdelning av verksamhel på fleraformellt fristående företag föreslås vidare all lagernedskrivningsräiten skallgå förlorad även oni ett närstående förelag har gjort avsättning lillresullalutjämningsfond. F.n. får högst av årsvinsten sättas av lill investeringsfond. Enförutsättning för atl avsättningen skall vara avdragsgill är atl - förekonomiska föreningar 40 96 - av del avsatta beloppet betalas in på ellränlelösl konto i . I proposilionen föreslås all utrymmet förfondavsättningen ökas från till av årsvinsten saml att det belopp somskall betalas in lill höjs från resp. lill . Samtidigtföreslås alt den relativt sällan utnyttjade möjligheten alt göra avsättninglill investeringsfond för skogsbruk avskaffas genom au skogsfonder ochrörelsefonder slås samman. 1proposilionen föreslås vidare all ett investeringsfondsliknande system skallinföras för egenföretagare. En egenföretagare skall enligt förslaget kunnasätta av högst hälften av inkomsten av rörelsen eller jordbruket till en s. k.allmän investeringsreserv. För all avdrag skall medges för avsäliningen krävs altegenföreiagaren betalar in ett belopp molsvarande hela avsättningen på ensärskild bankräkning (allmänl invesieringskonio). Den allmännainvesieringsreserven fär enligt förslaget i princip utnyttjas endasl förinvesieringsändamål,dvs. för anskaffning av maskiner och andra inventarier samlför arbeten på byggnader och markanläggningar m. m. Under de första fem årenefter avsättningen är investeringsreserven bunden, vilket innebär all reserveninte får utnyttjas utan tillstånd av regeringen eller annan myndighet. Sedandenna femårsperiod har gått lill ända lar reserven utnyttjas ulan tillstånd förinvesteringsändamål . efter avsättningen skalleventuellt kvarvarande del av reserven tas upp lill beskattning. Om enegenföretagare tar ul medel från invesieringskonio ulan atl använda motsvarandedel av reserven för ett lillåiel investeringsändamål återförs reserven tillbeskattn-ng. beskattas egenföreiagaren i regel för ell särskilttilläggsbelopp. De föreslagna bestämmelserna om allmäninvesteringsreserv innehåller särskilda regler för yrkesfiskare. Enyrkesfiskare skall sålunda kunna använda investeringsreserven fritt . Dessutom föreslås alt kravet atl invesieringsreserven skallutnyttjas för investeringsändamål inte skall gälla i del fall då enyrkesfiskare har drabbats av en inkomstminskning. 1 en sådan situation skallyrkesfiskaren utan tillägg kunna återföra reserven SkU 1978/79:57 3 t.ex. för bestridande av löpande driftkostnader. Förkulturarbetare föreslås ett inkomslutjämningssystem av skogskonio-rnodell.Förslagel innebär i huvudsak all en kulturarbetare, som visst år har fått enovanligt hög inkomst, kan fördela beskaltningen av en del av inkomsten på dedärpå följande sex beskattningsåren. Tekniskt sett görs denna inkomstutjämningpå det sättet atl kulturarbetaren får avdrag för belopp sotn betalas in pä ellsärskilt bankkonto (upphovsmannakonto). Beloppet beskatias när del, senastefter , betalas ut från banken. Den föreslagna inkomstutjämningen knytstill ersättningar som den skatlskyldige uppbär i egenskap av upphovsman enligtlagen (1960:729) om upphovsrätt lill litterära och konstnärliga verk och somskattemässigt skall redovisas som intäkt av rörelse. Propositioneninnehåller också förslag om en tekniskt inriktad översyn av reglerna förnedskrivning av lager. För alt förhindra missbruk genom förvärv av s. k.bokslutslager föreslås att de allmänna lagernedskrivningsreglerna inte skall gällaom det är uppenbart all den skauskyldige har förvärvat vissl varuparti förannat ändamål än den vanliga verksamheten. Vidare föreslås alt lager av djur påjordbruksfastighet eller i renskötselrörelse skall värderas med utgångspunkt ien uppskattad genomsnittlig produktionskostnad för djuren och inte - som f. n.- på grundval av djurens genomsnittliga marknadsvärde. tillämpade systemet för beskattning av bolagsinkomster innebär bl. a.att aktiebolagen först beskallas för sina vinster och atl beskatining därefterockså sker hos aktieägarna när vinstmedlen delas ut (dubbelbeskattning). I eltsådant system kan vinstmedel, som slussas mellan två eller flera bolag innan dedelas ut lill de slutliga bolagsägarna, bli beskaitade i tre eller flera led(kedjebeskatlning). När medlen förs mellan svenska bolag, är kedjebeskaltningeni stor utsträckning upphävd. 1 propositionen föreslås viss ytteriigareinskränkning av kedjebeskaltningen i dessa fall. Kedjebeskatlningkan också uppkomma när ett svenskt moderbolag uppbär utdelning från utländsktdotterbolag. Genom de dubbelbeskattningsavtal som har ingått med andraländer har denna form av kedjebeskattning reducerats eller eliminerats. Visaknar dock avtal med vissa länder där svenska företag gör betydandeinvesteringar. 1 propositionen föreslås au en möjlighet skall öppnas att medgedispens från kedjebeskaltningen i de fall då avtal saknas. Proposilioneninnehåller också förslagom ändring i koncernbidragsreglerna. F. n. kan ellföretag få avdrag för koncernbidrag som lämnas lill vissa närstående företaginom samma koncern men däremot i regel inte för bidrag som lämnas direkt tillkoncernföretag som inte är på samma sätt närslående. Det är dock möjligt attmed bibehållen avdragsrätt föra koncernbidrag etappvis genom en koncern lillsådana företag. När koncernbidrag på delta sätt går i flera led genomkoncernen, uppkommer särskilda problem vid den SkU 1978/79:57 4 För atl komma till rätta med dessa problem föreslås iproposilionen alt avdrag i betydligt större utsträckning än skallkunna medges för koncernbidrag som lämnas direkt till företag utanförnärståendekreisen. Samlidigl upphävs möjligheterna att med avdragsräti förakoncernbidrag genom flera led. lnotiinäringslivet förekommer inte sällan atl ett förelag bedriver verksamhel genoms. Enligt nuvarande regler fårkommis-sionärsförelagets vinst redovisas hos huvudföretagei även om motsvarandevinslöverflytlning genom koncernbidrag inte skulle ha tillåtits. I propositionenföreslås atl sådan vinstöverflyltning till huvudföretagei i fortsättningenskall godkännas bara i de fall då förulsällningarna för avdrag för koncernbidragär uppfyllda. Ipropositionen läggs slutligen fram förslag om vissa ändringar i bestämmelsernaom aktiebolagens rätt till avdrag på nyemitterade aktier, det s. k.Annell-avdraget. Syftet med ändringarna är all bättre än anpassaavdragsreglerna lill bestämmelserna om dubbel- och kedjebeskatlning. Denya reglerna avses i huvudsak bli tillämpliga första gången vid 1981 årslaxering. Del föreslås dock alt avdrag för avsättning lill allmäninvesterings-reserv och uppskov med beskattning för insättning påupphovsmannakonto skall kunna medges redan vid taxering. Den nyadispensregel som avser utdelning från utländskt dotterbolag föreslås blitillämplig på utdelning som har blivit tillgänglig för lyftning 1978. Förfatiningsförslagenhar följande lydelse. SkU 1978/79:57 5 1 §Vid beräkning av nettointäkt av jordbruksfaslighet eller av rörelse enligt kommunalskattelagen (1928:370) och lagen (1947:576) om statlig inkomst skatt har svenskt aktiebolag, svensk ekonomisk förening och svensk sparbank räll lill avdrag enligi denna lag för belopp som i räkenskaperna har avsatts till allmän investeringsfond. Sparbank får i balansräkningen ta upp allmän investeringsfond under benämningen invesieringskonio. Harett förelag under beskattningsåret haft nettointäkt av såväl jordbruksfaslighetsom rörelse eller har förelaget bedrivit flera jordbruk eller flera rörelser,skall avdraget göras i den förvärvskälla vars vid taxering till statliginkomslskalt beräknade nettointäkt före avdraget är högst. 2 §Avdrag för avsättning till allmän investeringsfond medges med högst hälften av den justerade årsvinsten. Med justerad årsvinst avses årsvinsten enligt fastställd balansräkning sedan årsvinsten, i den mån den påverkals av nedan angivna poster, a)ökatsmed eriagda eller beräknade allmänna svenska skatter, b)ökatsmed belopp som har avsatts lill allmän investeringsfond och annan liknandefond, c)ökatsmed belopp som har donerats till allmännyttigt eller därmed jämförligt ändamål, d) minskals medrestituerade allmänna svenska skaller, e) minskalsmed belopp som enligt 6 i? har återförts från lagerinveslerings- konto jämte tillägg på sådant belopp samt f) minskatsmed belopp som har föranlett höjning av årsvinsten pågrund av övertagande av allmän investeringsfond enligt 13 §. Harbelopp på lagerinvesteringskonlo återförts lill beskattning medges, utöver vadsom följer av första stycket, avdrag för avsättning till allmäninvesteringsfond med högst belopp som svarar mot det återförda beloppet, iförekommande fall ökat med tillägg på del återförda beloppet. 3 §Avdrag medges inte med högre belopp än två gånger del belopp som har inbetalats på ränlelösl konto i (konto för investering). För atl medföra räll lill avdrag skall inbetalningen ha kommit riksbankskonior till hända under det beskattningsår som avsättningen avser eller därefter men senast den dag, då företagel enligt 34 S 1 mom. eller 34 5 2 mom. taxeringslagen (1956:623) skall ha avlämnat allmän självdeklaration för beskattningsåret. Inbetalningsom har gjorts senare än vad som sägs i första stycket men senast den 30 juniunder taxeringsåret skall, om företaget begär det, medföra samma räll lillavdrag. 1 nu avsedda fall skall företaget betala en särskild avgift SkU 1978/79:57 6 Avgiften är eller - om inbetalning har gjortssenasten vecka efter den i första slycket angivna dagen-en procenl av del försent inbetalade beloppet. Densärskilda avgiften skall betalas inom den tid som bestämmer.Betalas inte avgiften inom föreskriven tid utgår restavgift enligt 58 § I mom.första stycket uppbördslagen (1953:272) på avgiftsbeloppet. Den särskildaavgiften och reslavgiften får drivas in i den ordning som gäller för indrivningav reslförd skatt enligt uppbördslagen. Avgifterna är inteavdragsgilla vid inkomsllaxeringen. 4 §Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, arbetsmarknadssty relsen kan besluta alt allmän investeringsfond skall eller får tas i anspråkför ändamål som avses i 5 § första stycket. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, kan vidare besluta atl belopp som avsätts till allmän investeringsfond får las i anspråk. Beslut som sagls får avse endasl den lid och skall förses med de villkor i övrigl somlägel på arbetsmarknaden eller andra förhållanden motiverar. Beslut kan gälla samtliga förelag, förelag av viss beskaffenhet eller vissl eller vissa förelag. Allmäninvesteringsfond som har avsatts i viss förvärvskälla får tas i anspråk i sammaförvärvskälla eller i annan förvärvskälla inom inkomslslagenjordbruksfaslighet och rörelse. Regeringen eller, efter regeringensbemyndigande, kan dock, om särskilda skäl föreligger,medge atl allmän investeringsfond tas i anspråk i förvärvskälla i inkomstslagetannan faslighet. Förelag,som ansöker om all ta allmän investeringsfond i anspråk, skall ha berettberörda arbetstagarorganisationer lilirälle all avge yllrande över ansökningen.Saknas sådana organisationer, skall i stället de anställda på lämpligt sättberedas tillfälle alt avge yttrande. Yttrandena skall fogas till ansökningen. 5 §Allmän investeringsfond får las i anspråk för följande ändamål, nämligen för a) kostnader för reparations- ochandra underhållsarbeten på här i riket belägen byggnad, som inte utgörlagertillgång eller är avsedd atl användas som boslad, och för avskrivning avny-, till- eller ombyggnad av sådan byggnad, b) avskrivning av inventarier som,om de inte ulgör transportmedel i internationell trafik, är avsedda attanvändas i här i riket bedriven verksamhet, saml ombyggnad av fartyg ellerluftfartyg och kostnader för reparation av fartyg eller luftfartyg, c) kostnaderför främjande av skogsbruk eller underhåll av markanläggning här i rikel och för avskrivning av sådan del av anskaffningsvärdet av markanläggning som får dras av genom årliga värdeminskningsavdrag, d) kostnader förundersökningsarbete, förberedande arbete eller tillred- SkU 1978/79:57 7 ningsarbetei gruva, stenbrott eller annan liknande fyndighet här i rikel, e)kostnader för tekniskt och naturvetenskapligt forsknings- och utvecklingsarbetesamt kostnader för utbildning av arbetstagare hos förelaget, Okostnader för att främja avsättningen utomlands av varor som tillverkas här irikel. Belopp,som har avsatts lill allmän investeringsfond, får tas i anspråk endast förarbete som utförs, inventarier som levereras och i övrigl kostnader som hänförsig lill tid efter bokslutsdagen. Ianspråktagandeav allmän investeringsfond för ändamål som anges i första stycket e) får görasendasl av förelag som bedriver industriell tillverkning. Ianspråktagande enligtförsta stycket e) och O får göras endasl efter medgivande av regeringen. Ianspråktagandeav allmän investeringsfond får inte avse begagnade inventarier. I fråga ominventarier som företaget har anskaffat från näringsidkare med vilkenföretaget är förbundet i väsentlig ekonomisk intressegemenskap får fonden lasi anspråk endasl om inventarierna har tillverkals under beskattningsåret. Omallmän investeringsfond enligt beslut enligt 4 § får las i anspråk för arbetesom avses i första stycket a) eller c), får företaget, såvida arbelet hänförsig lill flera beskattningsår och avdrag på grund av arbetet inte redan harskett, la investeringsfonden i anspråk för avskrivning avtillgångarna eller för täckande av kostnaderna med högst ell belopp som svararmot uppkomna kostnader under de ifrågavarande åren. Vad nu sagls gäller också ifråga om ny- eller ombyggnad av fartyg eller luftfartyg eller i fråga omtillgångar som avses i punkt 3 tredje slycket och punkt 4 tredje stycket avanvisningarna lill 22 § samt i punkt 7 andra och tredje styckena och punkt 16tredje och fjärde slyckena av anvisningarna lill 29 § kommunalskattelagen(1928:370). Medbyggnader, inventarier och markanläggningar förstås vid lillämpning av förstastycket tillgångar som vid inkomsttaxeringen behandlas enligt de beslämmelsersom gäller för byggnader, maskiner och andra för stadigvarande bruk avseddainventarier respeklive markanläggningar. Som inventarier anses inte tillgångarsom avses i punkt 5 av anvisningarna till 29 S kommunalskallelagen. 6§ Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, arbetsmarknadsstyrelsenkan besluta att allmän investeringsfond får tas i anspråk för överföring tilllagerinvesteringskonlo. Belopp, som har överförts lill sådant konto, skallålerföras lill beskattning senast vid laxeringen för del tredjebeskattningsåret eflerdet under vilkel överföringen gjordes. Regeringen kan.omsärskilda skäl föreligger, medge atl ålerföringen får ske först vid senarelaxering. I sådanl fall skall som skattepliktig intäkt också tas upp elltilläggsbelopp som svarar mot viss, av regeringen bestämd andel av detåterförda beloppet. SkU 1978/79:57 8 7 §Beslut enligt 4 och 6 §!j kan förenas med rätt för företaget att göra ett extra avdrag vid beräkningen av neltoinläklen av förvärvskällan (invesleringsav drag). Ifråga om beslul enligt 4 § beräknas investeringsavdragel på den del av denallmänna investeringsfonden som har lagils i anspråk med stöd av beslutet.Avdraget utgör av det ianspråklagna beloppet om investeringsfondenlas i anspråk för ändamål som avses i 5 § första stycket a) eller c)-0 ochtjugo procent om investeringsfonden tas i anspråk förändamål som avses i 5 §första stycket b). 1fråga om beslul enligt 6 § medges investeringsavdrag för det eller debeskattningsår som den beslutande myndigheten bestämmer. Avdraget ulgör tioprocenl av del belopp varmed värdel av lagret har ökat under beskattningsåret.Avdraget, eller i förekommande fall summan av avdragen, får dock inte översligalio procenl av del belopp som har överförts till lagerinvesteringskonlo. 8 §Har beslut enligt 4 eller 6 § meddelats får företagel från konto för investering ta ul medel som svarar mot hälften av den del av den allmänna investeringsfonden som skall eller får las i anspråk. Utbetalning får integöras före utgången av november månad det är då den mot inbetalningen svarande avsättningen har prövats vid laxeringen i första instans. Harutbetalning skett skall ett belopp som svarar mot två gånger del utbetaladebeloppet tas i anspråk av den allmänna investeringsfonden i enlighet medbeslutet. 9 §Sedan fem år har förflulil från ingången av del kalenderår under vilkel inbetalning lill konto för investering har gjoris, får företaget utan särskilt tillstånd ta ut medel som svarar mot trettio procenl av de inbetalade medlen minskal med medel som har betalats ut enligt 14 § första stycket (fria sektorn). Med inbetalade medel avses inte medel som företagel enligt 13 S fjärde stycket har övertagit från annal förelag. Harföretaget tagit ul den fria sektorn eller del av denna, skall elt belopp somsvarar mol två gånger de utbetalade medlen las i anspråk av den allmännainvesleringfonden för ändamål som avses i 5 vj första stycket a)-d). 10 §Har allmän investeringsfond eller del av sådan fond tagils i anspråk enligt denna lag, ulgör det ianspråklagna beloppet inte skattepliktig intäkt. Å andra sidan fär sådana utgifter, för vilka investeringsfonden har tagits i anspråk, vid laxeringen inte dras av som driftkostnad. Har investeringsfon den tagits i anspråk för anskaffning av anläggningstillgång, skall vid beräkning av värdeminskningsavdrag som anskaffningsvärde för tillgången räknas endast den del av kostnaden som inte har täckts av det ianspråklagna beloppet. SkU 1978/79:57 9 11 §Allmän investeringsfond skall återföras lill beskattning om a)fonden har tagils i anspråkulan tillstånd och det inte är fråga om fall som avses i 9 § andra stycket, b)medel har tagits ut från kontoför investering med stöd av beslut enligt 4 § och en mol de utbetalade medlensvarande del av fonden inte har lagils i anspråk i enlighel med beslutet, c)medel har tagits ut från kontoför investering med stöd av 9 S första stycket och fonden inte har tagils ianspråk i enlighel med 9 ij andra stycket, d) företagelhar träffat avtal om överlåtelse eller panlsäuning av medel på konto för investering, e) företagetvid beskattningsårets utgång inte driver jordbruk eller rörel se, Oförelaget genom fusion enligt 14 kap. 8 § aktiebolagslagen (1975:1385) eller 96§ 1 mom. lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar skall anses upplöst ochfonden inte enligt fjärde stycket har övertagils av det övertagande företageteller g) företaget har beslutatträda i likvidation. Ålerföringenlill beskattning skall göras i den förvärvskälla vari avsättningen har gjorts. Regeringeneller, efter regeringens bemyndigande, kan.omsärskilda skäl föreligger, medge atl allmän investeringsfond, som skallåterföras till beskattning enligt första stycket e). får behållas under visstid. Efler utgången av denna lid skall den kvarstående fonden återföras lillbeskaltning i enlighel med vad sagls. Vidsådan fusion, som avses i 28 § 3 mom. första eller andra stycketkommunalskattelagen (1928:370), får moderbolaget eller den övertagandeföreningen i beskattningsavseende överta allmän investeringsfond. Har fondenövertagits skall det anses som om moderbolaget eller den överlagande föreningengjort inbetalning lill den dag då dotterbolaget eller den övertalandeföreningen gjorde inbetalningen. försla-fjärde slyckena sägs om allmän investeringsfond skall i förekommandefall gälla del av sådan fond. 12 §Om allmän investeringsfond skall återföras lill beskaltning enligt 11 i; skall som skaltepliktig intäkt iden förvärvskälla, vari avsättningen hargjorts, tas upp ett särskilt tillägg som svarar mot tjugo procent av det återförda beloppet. Regeringenkan, om synneriiga skäl föreligger, medge befrielse från tillägget. 13 §Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, arbetsmarknadssty relsen kan, om särskilda skäl föreligger, medge att ett förelags allmänna investeringsfond hell eller delvis överläs av ett annat företag. SkU 1978/79:57 10 a)att det ena företaget ärmoderföretag och det andra förelaget dess belagda dotterföretag, eller b)attbåda förelagen är helägda dotterförelag lill samma nioderförelag, eller c)all del ena företaget är ettsvenskt aktiebolag vars aktier till ägs av moderföretagettillsammans med eller genom förmedling av elt eller flera av dess helägdadotterföretag och del andra företaget antingen är ett annal sådanl aktiebolageller också moderföretaget eller dess helägda dotterföretag. Vidtillämpningen av det föregående stycket avses med moderföretag svensktaktiebolag, svensk ekonomisk förening eller svensk sparbank och med helägtdotterföretag svenskt aktiebolag vars aktier lill ägs avmoderföretaget. 1beslut om övertagande av allmän investeringsfond skall anges i vilkenförvärvskälla hos det övertagande företaget som fonden skall anses avsatt. Hardel övertagande företaget förvärvskälla i inkomstslaget annan fastighet meninte i inkomstslagen jordbruksfastighet eller rörelse, skall beslutet innehållamedgivande enligt 11 i; tredje stycket att fonden får behållas . Riksbankenskall på framställning av del överlåtande förelaget överföra medel, som svararmol den allmänna investeringsfond som skall överläs med stöd av beslutet, frånföretagets konto for investering till ett motsvarande konto för det övertagandeföretaget. Harallmän investeringsfond övertagits skall det anses som om moderföretaget gjortavsättning till fonden och inbetalning till då detöverlåtande företaget gjorde avsättningen och inbelalning-