bet · G201AU23 · 1978-12-31 00:00:00 — , och län.Motionärerna påtalar bl. a. att regionen har en sämre situation än riket igenomsnitt närdet gäller löneläge, skattetryck, prisläge, industriinvesteringaroch allmän infrastruktur. Motdenna bakgrund begär motionärerna atl kraftfulla åtgärder skall vidtas för attmotverka nedläggning av företag i de berörda länen samt att regeringen skallmedverka lill alt industriinvesteringarna snabbt ökar i län och päGotland. Vidare vill man atl statlig verksamhet i ökad omfattning skalllokaliseras till regionen saml atl bostadsbyggandet skall öka. Fråganom alt öka den statliga verksamheten i länet las också upp i motionen 770 avGösta () och (). De vill att regeringen skalltillsätta en parlamentarisk utredning med uppgift att föreslå ullokalisering avlämplig central statlig verksamhet till län och andra AU 1978/79:23 152 områdensom har en liten andel av den statliga sysselsättningen. Kalmarlän har tidigare haft en stor del sysselsatta i jord- och skogsbruk, ,ochindustrialiseringen har kommit jämförelsevis sent i gång och inte fått denomfattning som i många andra delar av landet. Bortfallet av arbetstillfällen ijord- och skogsbruk har inte kunnat kompenseras av nya arbetstillfällen inomindustrin eller den offentliga och privata servicesektorn. Till detta kommeralt sysselsättningen i stora delar av länet är koncentrerad till en endaindustribransch. I vissa bygder är därtill beroendet av enstaka förelag starkt.Dessa förhållanden medför att länet har varit sårbart vid lågkonjunkturer ochomstruktureringar av industrin. Utskottethar i det föregående avvisat krav om inplacering av vissa kommuner istödområdet. Det innebär emellertid inte att utskottet ställer sig avvisandelill regionalpolitiska insatser i andra delar av länet än de som placerats islödområde. I olika orter i län har gjorts punktvisa insatsermed hjälp av lokaliseringsstöd. Utskollel räknar med ett fortsatt behov avsådana insatser. I sammanhanget börockså erinras om att de förstärktaresurserna till utvecklingsfonden i länet som näringsutskotlet uttalat sig förbör bli av betydelse för möjligheterna att differenliera och utvecklanäringslivet i länet (se sid. 102). Närdet gäller den i motionerna upptagna frågan om ullokalisering av statligverksamhet hänvisar utskottet till vad sagts om inrättande av ensärskild delegation med uppgift atl verka för decentralisering av så mycket sommöjligt av statlig verksamhet ull regional nivå. Delta ligger i linje medönskemålen i motionerna. Medhänvisning till del anförda föreslår utskoitet atl motionerna 770 och 1551 intebör föranleda någon åtgärd. AU 1978/79:23 Gotlandslän Primärt centrum Regionalt centrum KommuncentrumKommundelscentrum UlskolletsFörslag till stödområde. Förslaget överensstämmer med propositionen. har ökat sin folkmängd med ca I 000personer under 1970-lalel. förutser dock enminskning med 1 500 personer. har högre sysselsättningsgrad och klartlägre registrerad arbetslöshet än medelvärdena för riket. Prognoserna tyder påatt också kommer att ligga över rikets förvärvsfrekvens. I propositionen föreslås att länet skall placeras istödområde 4. De båda riksdagsledamöterna från länet, ()och (), vill i motionen 2500 liksom m. fl. (m)i motionen 2451 att länet skall placeras i stödområde 5. Utskottetdelar den uppfattning som redovisas i propositionen och föreslår alt Gotlandplaceras i stödområde 4. Det innebär att motionerna avstyrks. AU 1978/79:23 154 I tre motioner föreslås speciella insatser förökadsysselsätlning pä . m. fl. (vpk) begär i motionen 2040 allen industri- och sysselsältningsplan utarbetas för länet samt all åtgärdervidtas lill stöd för fiskeri- och trädgårdsnäringarna i länet. 1 den ovannämnda moiionen 2500 framhålls även alt bör komma i fråga fördelföreslagna glesbygdsstödet. Länelssituation berörs även i den tidigare behandlade moiionen 1551 om utvecklingen isydöstra . Kännetecknandeför näringslivet på är den förhållandevis stora andelen sysselsattainom jordbruket. Industri- och servicenäringarna har dock successivt ökat ibetydelse, vilket medfört en betydande omflyttning frän glesbygd lill tätorter.Som framgår av statistikuppgifterna i bilaga 5 råder f. n. en god balans mellanantalet arbetssökande och lediga platser. Situationen är emellertid inteproblemfri. Förutom Speciella situation när det gäller transporter kanman i del regionalpolitiska sammanhanget peka på den lågaindustrialiseringsgraden och den oförmånliga befolkningssammansättningen meden stor andel äldre personer. AttGotland har problem framgår för övrigt av atl länet, som tidigare nämnts,föreslås bli inplacerat i stödområde 4. Del innebär bl. a. atlsysselsätlningsstöd och slöd lill turistnäringen kan utgå. Medanledning av yrkandei i moiionen 2040 om en industri- och sysselsältningsplanför länet vill utskottet hänvisa lill tidigare uttalanden med innebörd atlsådana planer bör göras upp inom ramen för länsplane-ringsarbeiet. När detgäller har särskilda medel anvisats för en näringslivsulredning ianslutning lill länsplaneringsarbeiei. Redovisning av denna utredning väntassenare . Ifråga om trädgårdsnäringen vill utskottet hänvisa till de förslag rörandesysselsättningen inom den näringen som utskottet log ställning lill i sambandmed budgetbehandlingen inom arbetsmarknadspolitiken (AU 1978/79:21). Utskottetutgår för övrigt frän alt utvecklingsbara projekt inom denna för Gotlandviktiga sektor kommer i fråga för stöd, exempelvis via den regionalautvecklingsfonden. har vidare tagit ställning till nyariktlinjer för trädgärdsnäringspoliliken (JoU 1978/79:29). Närdet gäller yrkandet om glesbygdsstöd till konstaterar utskottet att deli framliden liksom bör vara möjligt alt bevilja glesbygdsstöd i länet. Medhänvisning till det anförda bör motionerna 2040 och 2500, i aktuell del, inteföranleda någon åtgärd. Moiionen 1551 har utskottet tidigare tagit ställninglill (se under Kajmar län). AU 1978/79:23 Blekingelän Primärt centrum Regionalt centrum Kommuncenlrum Kommundelscentrum Länseräns Kommungräns har haft en svag befolkningsutvecklingunder 1970-ialel. Länet har ökat med I 000 invånare frän 1970 till 1978, däbefolkningen uppgick till 154 500. räknar med en minskning till149 1985. kommun har minskat med I 500 invånare. Karlskronahar ökat med 1 000 invånare och övriga kommuner har haft mindre förändringar.Länsstyrelsen räknar med en fortsalt minskning i Olofsiröm med knappt 2 000 invånare fram lill 1985 ochminskningarockså i Kariskrona med knappt 3 000 saml i Karishamn med drygt1 000 invånare. Länethar en förvärvsfrekvens som ligger något lägre än rikets och en arbetslöshetsom ligger något över rikels. har den högsta sysselsättningsgradenoch den högsta arbetslösheten. harocksåen hög förvärvsfrekvensmen något lägre arbetslöshet. har den lägsta sysselsättningsgraden ochberäknas ligga på en låg nivå också 1985. Propositionens förslag i denna del innebär attBlekinge län liksom hinills ligger utanför stödområdena. Ifyrpartimotionen 2563 av länets representanter i (s, c, m, fp)föresläs att och skall placeras i stödområde 3 och länet iövrigt i Slödområde 2. 1 partimotion 2562 yrkas atl Olofsiröm skallplaceras i slödområde 1. I moiionen 1541 från denallmänna motionstiden begär () AU 1978/79:23 156 ochKari-Anders () alt indelningen av stödområden skall utformas så attden negativa trenden i bryts. I denna motion framhålls också attstatlig verksamhel i ökad omfattning bör lokaliseras lill länet. Vidare villmotionärerna att betydelsen av samhällsinsatser i länet mot bakgrund av denhittillsvarande utvecklingen skall utredas. Motionärerna anser alt del skullevara lill gagn förden framlida regionalpolitiska verksamheten om en mindreforskargrupp fick regeringens uppdrag atl med exempelvis somobjekt göra en analys av orsakerna lill den negativa befolkningsutvecklingen. Ävenden tidigare behandlade moiionen 1551 av m. fl. (s) lar uppproblemen i . Blekingelän har fött ökade sysselsättningsproblem. Som framgår av vadnyss sagts har i synnerhet Olofsiröm haft svårigheter att hållabefolkningssiffrorna uppe. Länethar en jämfört med riket större andel sysselsatta inom industrin, medanservicesektorn är relativt liten. Verkstadsindustrin svarar för en betydandeandel av industrisysselsättningen. Konjunkturnedgången inom metall- ochverkstadsindustrin har därför medfört problem pä arbetsmarknaden i länet.Omfattande arbetsmarknads- och regionalpolitiska åtgärder har satts in för atti möjligaste mån hävda sysselsättningen i länet. Det gäller inte minst i . Medutgångspunkt i de allmänna bedömningsgrunderna för stödområdes-indelningenanser sig utskottet inte kunna förorda att någon kommun i placeras istödområde. I likhet med vad som gäller För övriga län i sydöstra finnsdet onekligen behov av näringspolitiska och regionalpolitiska insatser. Somframgår tidigare i betänkandet finns det också möjlighet att sätta in sådanaåtgärder även utanför stödområdena. Med det anförda avstyrks alltsåmotionsyrkandena om inplacering i stödområden. Utskottetfår vidare i anslutning till motionen 1541 erinra om vad sagts omsträvandena att decentralisera statlig verksamhet från Stockholmsområdet.Beträffande det föreslagna forskningsprojektet är utskottet inte berett att hanågon bestämd uppfattning utan får hänvisa lill att bedömningar av detta slagbör göras av de samhällsorgan som svarar för finansiering av denregionalpolitiska forskningen. Ulskottei hänvisar i övrigt till vad somtidigare sagts om den framlida organisationen m. m. för sådan forskning. Meddet anförda har utskoitet besvarat de i detta avsnitt upptagnamotionsyrkandena, som inte bör föranleda någon åtgärd. AU 1978/79:23Kristianstads län l'rin\iirt centrum Regionalt centrum Kommuncenlrum ,län tillhör de län som har vuxitsnabbast i landet under , . Länet, som hade 264 000 invånare ,ökade till 277 000 invånare och beräknas få ytteriigare 8 000 invånaretill . Tillväxten har skett dels i och med enökning på 7 000 invånare,dels i nordvästra länsdelen som harökat med 6 000invånare. De sydöstra delarna av länet, och , har liksomPerstorp haft smärre minskningar. räknar med en fortsatt ökning ide kommuner som har ökat , men också i de kommuner som harminskat räknar man med en återhämtning . Förvärvsfrekvensernai län ligger på riksnivån och arbetslösheten är lägre än förriket. , och har hög sysselsättningsgrad.Örkelljunga har den lägsta förvärvsfrekvensen i länet. Arbetslösheten var under1978 högst i och (2,9 96), och hademindre än arbetslösa. räknar med en fortsattökning av förvärvsfrekvenserna och en utjämning av skillnaderna inom länet. AU 1978/79:23 158 Propositionens förslag till stödområdesindelninginnebäratt län i sin helhet skall ligga utanför stödområdet. Ifyra motioner redovisas en motsatt uppfattning i fråga om de nordöstra ochsydöstra delarna av länet. I motionerna 2437, 2453 och 2507, som ärundertecknade av länsrepresenianter för resp. moderaierna, ochsocialdemokraterna föreslås att , , och placeras i slödområde 2. En inplacering i stödområde av den sistnämndakommunen förordas även i partimoiion 2562, men i det fallet iSlödområde I. Itvå motioner, 663 av m. fl. (c)och 1045 av () ochWiggo Komstedt (m), båda från den allmänna motionstiden, framhålls att ÖstraGöinge bör beaktas särskilt i förslaget till slödområdesindelning. I densistnämnda moiionen begärs även att beslut fattas om andra åtgärder för altförbättra situationen på arbetsmarknaden i kommunen. m. fl. (c)pekar även på livsmedelsindustrins stora betydelse för sysselsättningen ilänet. a. den bakgrunden anser motionärerna atl den branschen bör bliföremål för fortsatt uppmärksamhet. 1motionen 1054 begär m. fl. (s) att stödåtgärder sätts in för attuppehålla sysselsättningen inom Kristianstad-Hässleholms ulvecklingsregion.Motionärerna pekar främsi på problemen i till följd av ett stortantal företagsnedläggelser i kommunen. Iett par motioner, 2060 och 2061, behandlas utvecklingen i hela . Demotionerna tar utskottet därför upp i slutet av avsnittet om . Somframgår av vad ovan redovisats har län haft en positivbefolkningsutveckling . Befolkningen har ärligen ökal med 1500-2 000 personer vilket f ö. har föranlett motioner med yrkanden om enjustering uppåt av den fastställda planeringsramen för länet. Utskollel hartidigare i betänkandet behandlat den frågan. Utvecklingenhar emellertid varierat i olika delar av länet. och Tomelillakommuner har sålunda haft en negativ befolkningsutveckling.Under senare år har dock en viss stabilisering i detta avseende kunnat noteras. Närdet gäller sysselsättningen i länet kan en viss minskning noteras itillverkningsindustrin. Sysselsättningen inom jordbruket, som fortfarande ärbetydande, fortsätter atl minska men takten avtar. Antalet sysselsatta inom denoffentliga sektorn har liksom i landet i övrigt ökat kraftigt under 1970-talel. i länet har haft stora lönsamhets- och sysselsättningsproblem.Delta gäller exempelvis delar av skogsindustrin. Problemen i länet haremellertid enligl varit mindre än pä många andra håll i landet,vilket i stor utsträckning förklaras av all länet har fö förelag inom debranscher som varil mest utsatta för kriser. AU 1978/79:23 159 Även om länet som helhet inte drabbats särskillhårt av lågkonjunkturen har det dock inom vissa kommuner varil påtagligasvårigheter pä arbetsmarknaden. Detta gäller i synnerhet ochÖslerienkommunerna . Utskottethar vid bedömning av yrkandena i fråga om stödområdesindelningen inie funnitskäl alt frångå ställningstagandet i propositionen. Problemen i de aktuellakommunerna bör kunna lösas utan alt de placeras in i stödområde. Det får därvidinte uteslutas all även till problemkommunerna i länregionalpolitiskt stöd kan utgå efter särskild prövning. Meddel anförda avstyrker utskottet de motionsyrkanden som rörstödområdesindelningen. moiionen 663 aktualiserade frågan om utvecklingen inom livsmedelsindustrinflnner utskottet inte skäl atl närmare gå in på i delta sammanhang. Yrkandetbör inte föranleda någon åtgärd. AU 1978/79:23 Malmöhuslän Primärt centrum Regionalt centrum Kommuncentrum har haft en folkökning från 719 000invånare lill 743 1978, och räknar med en forisanökning till 745 000 invånare . Ökningen under 1970-ialet har gällt helalänet med undantag av , som har haft en oförändrad folkmängd, ochTrelleborg, som har förlorat ca 1 500 invånare. Vidare har del skettförändringar inom med en tillbakagång i kommun på 28 000invånare och en tillväxt på 42 000 i regionens övriga kommuner. NordvästraSkåne har ökal med 5 000 invånare. räknar med enfortsatt tillväxt i på 2 000 invånare och i övrigt en i stortsett oförändrad folkmängd i länet. Malmöhuslän har förvärvsfrekvenser och arbetslöshetstal som ligger något högre änmedelvärdet i riket. räknar med en snabbare ökning avförvärvsfrekvenserna än för riket i övrigt. Flera kommuner har ensysselsättningsgrad på över 70 96. har med 66 96 länels lägstaförvärvsfrekvens. kommun har den högsta arbetslösheten i länet _1 1 I AU 1978/79:23 161 (3,596). Flera av de övriga kommunerna i har arbetslöshetstal påendast något över 1 96. Även och redovisar högaarbetslöshetstal (3,2 resp. 2,9 96). Utvecklingen i las upp i ett parmotioner. m.fl. (c) pekar i moiionen 2047 bl. a. pä vikten av attutlovade insaiser från statsmakternas sida på ersättningsindustrier ivarvsorterna kommer i gäng snabbt. Härvid bör eftersträvasen decentralisering av arbetsplatserna till andra orter i länet, framför allti mellersta och sydöstra . Vidare anförs att regionalpolitiska insatser iform av exempelvis bidrag och lån skall kunna ske inom de mindre regioner medsvag arbetsmarknad som finns även i . m. fl. (s) begär i moiionen 1044 alt speciella åtgärder skall sättas inför atl främja sysselsättningen och näringslivets utveckling i Malmöregionen.En planering i detta syfte föreslås bl. a. ta sikte på marknadssamordning medEG:s norra marknadsområde, teknisk och ekonomisk samordning avindustriutvecklingen, förnyelseplanering inom industrin och planering avsamhällsinvesteringar. Befolkningeni har som nämnts ökat . Ökningstakten haremellertid varit långsammare . Anledningen härtill är framför alltatt den tidigare höga inflyttningen till länet har dämpats och attulfiyllningen ökat något som antalet födda minskal kraftigt. Lägelpå arbetsmarknaden i västra , från i söder till inorr, har påtagligt försämrats under den senaste lågkonjunkturen. Den negativautvecklingen inom varvsnäringen har därvid självfallet stor betydelse förvarvsorterna . har särskilda problem med enensidig och konjunkturberoende arbetsmarknad (gummiindustrin). Somframgår av det anförda har även denna del av landet problem när det gäller atlhålla sysselsättningen uppe. Konjunkturutvecklingen samt strukturförändringarnainom bl. a. varvs- och lekosektorerna har bidragit härtill. Betydandearbetsmarknadspolitiska insaiser har gjorts för att i möjligaste mån begränsaverkningarna av denna utveckling. Även branschmässiga åtgärder av betydelse förutvecklingen i länet har vidtagits. behandlades varvsfrågorna medanledning av propositionen 1978/79:49, NU 17. Beslut fattades därvid om bl. a.speciella insatser som hade till syfte atl skapa nya arbetstilirallen ivarvsregionerna. Det gällde bl. a. inrättande av regionala investmentbolag ochökade resurser lill de regionala utvecklingsfonderna i . Somframhålls i moiionen 2047 är det viktigt för länet atl det arbetet bedrivs medkraft. 11 1978/79. AU 1978/79:23 162 attstaten skall förvärva varvs- och industriella rörelse (prop.1978/79:124, NU 47). Dessutomkan nämnas att tekoindustrins framtida omfattning och inriktning harbehandlats av med anledning av propositionen 1978/79:145, NU 48.Därutöver kan sägas att regionalpolitiskt stöd utgivits i några fall. Utskoitethar i princip inte något alt invända mot förslaget om ensysselsättningsplanering som förts fram i motionen 1044. Planering av detslaget bör dock enligt utskottets uppfattning bedrivas inom länet, exempelvisinom ramen för länsplaneringsarbeiei. Med hänvisning lill vad sålunda och iövrigt anförts bör motionerna 1044 och 2047 inte föranleda någon åtgärd. Utskottettar slutligen upp två motioner som behandlar utvecklingen i hela . i m. fl. (fp) föreslår i motionen 2060 atTen särskildSkånedelegation skall tillsättas. Delegationen bör bl. a. verka För en samordnadsysselsätlningsplanering i . En annan uppgift skall vara alt pålänsplaneringens grund belysa de omedelbara arbetsmarknadspolitiskakonsekvenserna av rådande svårigheter i och län.Slutligen bör delegationen även fungera som forum för överläggningar i frågorsom berör de båda länen. Desocialdemokratiska ledamöterna frän redovisar i moiionen 2061 fleraförslag till åtgärder för alt utveckla och förändra den arbetsmarknads-ochsysselsältningspolitiska situationen i . Yrkandei går ut på atl regeringenskall medverka till en sysselsättningsplanering i denna del av landet. Motionärerna presenterar engenomgång av sysselsättningsläget i ett antalFör viktiga branscher. De redovisaren åtgärdsprogram som bl. a.innefattar näringspolitiska satsningar, förbättrade kommunikationer, utbyggdarbetsmarknadspolitik, regionalpolitiskt slöd och mera central statsförvaltningtill . Närdel gäller yrkandet om en Skänedelagaiion för utskottet hänvisa lill vadtidigare sagts om alt arbete av del slaget bör ske inom ramen För denätgärdsinriktade länsplaneringen. Särskilda medel föreslås bli ställda lillförfogande för ändamålet. Utskotteträknar också med att länsstyrelserna inom ramen för länsplaneringsarbetet tarupp samarbetsfrågor mellan de båda av det slag som behandlas imotionen 2061. Vilka former ett sådant samarbete skall ha och vad det konkretskall innebära bör man i Första hand ta ställning till på länsplanet. Meddet anförda har utskottet besvarat de båda Skånemotionerna som inte börföranleda någon åtgärd. AU 1978/79:23 163 1. beträffande avslag påpropositionen 1978/79:112, m. m. alt avslår motionen 1978/79:2513, 2. beträffande/7/fl/jyo'r ensammanhållen sysselsättningspolitik m. m. an avslår motionerna1978/79:772 och 1978/79:2564, yrkandena 1 och 3, 3. beträffande regionalpolitikensinriktning att avslår res. 1 (s) motionerna 2(c) 1978/79:1653,yrkandei l,och 1978/79:2562, yrkandena la och 1 b, samt 1978/79:2564,yrkandet 2, 4. beträffande generellt verkandemedel i regionalpolitiken att res. 3 (m) avslår motionen1978/79:2557, yrkandet 1, 4(c) 5. beträffande omprövning avlänsplaneringen att avslår res. 5(m) moiionen 1978/79:2557,yrkandet 10, 6. beträffande länsplanering ochden stadiga sektorsplaneringen att motionen 1978/79:2562, yrkandet 2 a, inteföranleder någon åtgärd, 7. beträffande starkarelänsdemokratisk förankring av länsplane- res. 6 (c) ringen att motionen1978/79:2562, yrkandei 2 b, inte föranleder 8. beträffande Initiativ till enaktiv sysselsättningsplanering att motionen 1978/79:1070 inteföranleder någon åtgärd, 9. beträffande vidgning av deregionala arbetsgruppernas verksamhet att motionen 1978/79:1041 inte föranledernågon åtgärd, 10. beträffande sambandet mellan länsplaneringenoch bebyggelse planeringen att motionen 1978/79:2573 inte föranleder någon åtgärd, 11. beträffande successiv anpassning av ortsplanenatt motionen res. 7(c) 1978/79:2557, yrkandet 12, i motsvarande del, inte föranleder 12. beträffande ortsplanen sombeskrivningsmodell atl med res. 7(c) avslag på motionen1978/79:2562, yrkandet 3 a, godkänner vad regeringen förordat i fråga om ortsplanen som planeringsinstrument i regionalpolitiken, i den månfrågan inte behandlats i föregående punkt, 13. att lägger tillhandlingarna vad som anförts i propo- res. 7 (c) sitionen 1978/79:112 omortsplanen med anledning av beslut om utvärdering avortsplanesystemet, 14. beträffande planeringstalförlänen att med anledning res. 8 (s) AU 1978/79:23 164 avmotionerna 1978/79:1618, 1978/79:2436, 1978/79:2439, 1978/79:2507, yrkandet2,1978/79:2557, yrkandet 12 i motsvarande del, 1978/79:2:561, yrkandei 1,1978/79:2562, yrkandei 3 b, och 1978/79:2568 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om översyn av planeringstalen, 15. beträffande begäran om förslagom slödområdesindelning atl motionen 1978/79:1653, yrkandei 2, inte föranledernågon åtgärd, 16. beträffande möjligheten attlämna regionalpolitiskt stöd utanför stödområdena, m. in. atl medanledning av motionerna 1978/79:1037, 1978/79:2503, yrkandet 2, 1978/79:2506,yrkandei 2, 1978/79:2511, yrkandei 1, 1978/79:2557, yrkandei 7,1978/79:2571 och1978/79:2572, yrkandei 1, som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 17. beträffande principen attkommun inte får delas på/lera stödom- res. 9 (c) råden att medbifall till motionen 1978/79:2561, yrkandet 2, godkänner vad utskottet anfört, 18. beträffande delegation föromlokaliseringsfiågor m. m. att riksda- res. 10 (c, 1 s) gen med bifalltill motionen 1978/79:2561, yrkandei 10, samt med anledning avmotionerna 1978/79:1653, yrkandet 3 och 1978/79:2562, yrkandet 4 a, som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 19. beträffande anslag till särskildaregionalpoliliska åtgärder i den res. II (c) statliga verksamheten, m. in. A. atlmotionerna 1978/79:1653, yrkandei 4, och 1978/79:2562, yrkandet 4 b inte föranleder någon åtgärd, B. attriksdagen avslår motionen 1978/79:2562, yrkandei 4 c, 12 (m) 13 (m) 14 (c) 13 (m) 14 (c) 14 (c) 13 (m) 14 (c) 15 (m) 16 (c) 15 (m) 16 (c) 20. beträffande uttalande om kommunernas ochlandstingens roll i regionalpolitiken atl avslår motionen 1978/79:2557, yrkandei 8, 21. beträffande sänkning avsocialförsäkringsavgiflerna all avslår motionerna 1978/79:1533 samt 1978/79:2557, yrkandena 2 och 3, 22. beträffande utbyggnad avsysselsättningsstödet all med bifall till regeringens förslag avslårmotionen 1978/79:2557, yrkandei 5 i motsvarande del, 23. beträffande utredning om ettgenerellt sysselsätlningsstöd atl avslår motionen 1978/79:2562,yrkandei 5 f, 24. beträffande införande av enframtida lönekostnadsbidrag, m. m. all avslår moiionen 1978/79:2566, 25. beträffande regionalainvesteringsfonder att avslår motionen 1978/79:2557, yrkandet 4,