bet · G201KU9 · 1978-12-31 00:00:00 — med anledning av motion om folkrörelsernas roll isamhället I motionen 1977/78:914 av m. (s) yrkas atl "ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom folkrörelsernas roll i samhället". I motionen framhålls att det svenska samhälletgenomgått en betydande omvandling som folkrörelserna varit med om att drivafram. Samhällsomvandlingen har emellertid också i hög grad förändratförutsättningarna för folkrörelsernas arbete. Motionärerna pekar bl. a. påtelevisionens genombrott, den ökade levnadsstandarden ochbefolkningsomfiyttningen. Dessutom framhålls den ökade konkurrensen frånkommersiella intressen. Ävenrelationerna till samhällsorganen har enligl motionen förändrats. Ett intensivtsamarbete har utvecklats på en lång rad områden. En successiv utbyggnad avsamhällets stöd till folkrörelserna har skett i vissa fall. I andra fall harsamhället övertagit verksamheter som folkrörelserna tidigare haft ansvaret lor. Enligtmotionen avgör folkrörelserna själva i sin egenskap av fria och självständigaorganisationer vilka arbetsuppgifter som de skall ha i framtiden.Folkrörelserna påverkas emellertid i hög grad av samhällsorganens beslut, somdärför bör fattas mot bakgrund av en genomtänkt strategi i syfte att beredafolkrörelserna största möjliga verksamhetsutrymme. Under den socialdemokratiskaregeringen påbörjades inom kommundepartementet ett översynsarbete som avsågrelationerna mellan samhället och folkrörelserna. Del arbetet bör enligtmotionen fullföljas på en hög ambitionsnivå och bör relativt snabbi kunnaavsätta resultat som är lill gagn för folkrörelserna. Motionärernapekar i fortsättningen på några viktiga områden i översyns-arbetet. När detgäller folkrörelsernas rott i demokratin understryks bl. a. folkrörelsernasroll i opinionsbildningen och i myndigheternas informationsverksamhet.Åtgärder bör enligl motionen vidtas för att garantera folkrörelserna en starkställning inom opinionsbildningen även . Av stor betydelse är attförutsättningarna för en allsidig belysning i massmedia av folkrörelsernasverksamhet förbättras. Vidare bör man studera konsekvenserna förfolkrörelsemas arbete av lokalradions införande och intruduce-randet av nyamedier, t. ex. kabel-TV och videogram. Beträffandeuppgiftsfördelningen mellan samhället och folkrörelserna framhålls i motionenatt utvecklingen bör bli föremål för skyndsamkartläggning. Olika modeller för samarbete mellan samhället och folkrörelsernabör utvecklas och prövas i försöksverksamhet. I 1978/79. KU 1978/79:9 2 enligtmotionen kunna klargöras inom vilka samhällsområden samarbetet bör ske ochvilka åtgärder som bör vidtas från samhällets sida för att beredafolkrörelserna ett vidgat verksamhetsutrymme. Enannan frågeställning som enligl motionen bör få ökad uppmärksamhet ärfolkrörelsernas konkurrenssituation i förhållande till kommersiella intressen.Problemet är enligl motionen mycket vittomfattande, t. ex. på fritids- ochkulturområdet, och motiverar att kartläggningar med ett vidsträckt syfte kommertill stånd. Eltgenomgående problem för många folkrörelser är enligl motionen bristen påändamålsenliga samliiigs- och föreningslokaler. Motionärerna anser att del börgöras en övergripande översyn av tillgången på och behovet av olika lokalersaml vilka kvaliieismässiga krav som bör ställas. Vidare bör övervägas vilkaåtgärder samhället kan vidta för att lösa folkrörelsernas lokalproblem. Slutligenlar motionärerna upp denförskning som initieras av folkrörelserna själva ochsom främst stöds genom statens folkrörelsedelegaiion. Enligt motionen behöverdenna forskning byggas ut. Detstatliga stödet till folkrörelserna Enligt en av kommundepartementel gjordsammanställning av statliga bidrag till folkrörelser och organisationer (Ds Kn1978:1) uppgick statens totala stöd lill folkrörelserna under budgetåret1976/77 lill 1 337 milj. kr. och under /78 till 1 686 milj. kr.Anslag till folkrörelser och organisationer fanns under /78 inomhuvudtitlarna för samtliga departement utom ekonomidepartementet.Utbildningsdepartementet var det klart dominerande med avde totala anslagen. Störst bland övriga departement var jordbruksdepartementet.Härnäst följde försvarsdepartementet och . Somtidigare framgått ökade stödet mellan budgetåren 1976/77 och 1977/ 78 med 349milj. Räknat i absoluta tal föll den största ökningen inomutbildningsdepartementets område, 232 milj. kr. Jordbruks-, försvars- ochutrikesdepartementens anslag ökade var för sig med drygt 22 milj. kr.Budgetdepartementets anslag gick från O till 40 milj. kr. beroende på detsärskilda stöd lill organisalionstidskrifter, som infördes från budgetåret1977/78. Avden gjorda sammanställningen framgår vidare alt av anslagen utgåri form av stöd lill speciella projekt. Det största projektanslaget var anslagetlill bilateralt utvecklingsarbete, som under budgetåren 1976/77 och 1977/78uppgick till 50 milj. kr. resp. 70 milj. kr. Totalt utgick i projektbidragunder 1976/77 ca 142 milj. kr. Ökningen i projektstödet mellan budgetåren1976/77 och 1977/78 kan beräknas lill 43 milj. kr. Resterande anslag svararalltså för av hela det utgående stödet KU 1978/79:9 3 tillfolkrörelser och organisationer. I följande förteckning anges alla de anslag påminsl 25 milj. kr. under både 1976/77 och 1977/78 som inte hade karaktären avprojektstöd. Anslagen har rangordnals efter sin storiek 1976/ 77. Tillsammansutgjorde de anslag som redovisas i förteckningen 78 resp. av destatliga bidrag som utgick lill folkrörelser och organisationer. Undervisning av invandrare i svenska Stöd till politiska partier Anordningsbidrag m. m. till allmänna Summa 1047 1 263 Pågåendeutredningar m. m. pågår ettarbete inom kommundepartementet som syftar till all belysa folkrörelsernasarbetsvillkor i dagens samhälle. En referensgrupp med företrädare för elt40-tal olika organisationer och med kommunminisiern som ordförande följer deltaarbete fortlöpande. Referensgruppenpublicerade en - enprobleminventering. Syftet med denna rapport var att stimulera folkrörelser ochandra intresserade till debatt om folkrörelsernas arbetsmöjligheter samt att föfram förslag och synpunkter för det fortsatta arbetet med folkrörelsefrågorna.I rapporten skisserades följande sju problemområden: Uppgiftsfördelningenstat/kommun och folkrörelserna Folkrörelserna i konkurrens medkommersiell verksamhet Folkrörelserna i delinternationella samarbetet Folkrörelserna och ekonomin. 1»1978/79. KU 1978/79:9 4 När det gäller folkrörelserna och ekonomintillkallade statsministern en särskild sakkunnig,riksdagsledamoten i (c), med uppgift all inomstatsrådsberedningen göra en översyn av statens stöd till folkrörelserna.Översynen syftar till aU dels granska principerna för statens stöd tillfolkrörelserna, dels efter samråd med berörda departement föreslå åtgärder tillsamordning och förenkling av bidragsgivningen. Underhösten 1977 insamlade enheten för demokrati, folkrörelser m. m. inomkommundepartementel, i samarbete med den särskilde sakkunnige istatsrådsberedningen, ett underlagsmaterial angående statens bidrag lillfolkrörelser och organisationer. Detta material offentliggjordes i januari 1978i rapporten lill folkrörelser och organisationer (Ds Kn1978:1). I rapporten redovisades bl. a. anslagens fördelning på departementen,ändamålsfördelningen, normerna för bidragsgivningen, olika typer av anslag ochstorleken av de personalresurser som åtgår för atl fördela och i övrigtadministrera det statliga stödet till folkrörelserna. Några uppgifter frånrapporten har redovisats ovan. Samtidigtmed denna rapport publicerade referensgruppen en särskild informationsskrift. Statligaanslag till folkrörelserna. Denna skrift syftade till alt ge en översiktliginformation om de bidrag som under /78 fanns tillgängliga förolika folkrörelseaktiviteter. Inovember 1977 beslöt kommunministern i samråd med utrikesministern atl uppdraåt en särskild sakkunnig, i kommundepartementet, an göra ensamlad bedömning av lämpliga åtgärder för att underiäua folkrörelsernaskontakter med utlandet. Arbetet skall bedrivas inom ramen för den pågåendeöversynen av folkrörelsernas arbetsvillkor inom kommundepartementet. Underår 1977 genomförde kommundepartementets enhet för demokrati ochfolkrörelsefrågor i samarbete med en enkätundersökninghos landets samtliga kommuner, i vilken bl. a. uppgifter insamlades omkommunerna och föreningslivet. Syftet med enkäten var atl få elt lillföriiiligtgrundmaterial för det fortsatta utredningsarbetet. Viktigare delar av dettamaterial offentliggjordes i rapporten och föreningslivet.Redovisning av en enkätundersökning (Ds Kn 1978:4). I rapporten lämnas enutföriig redovisning av kommunernas kontakter, samråd och samarbete medföreningslivet. En särskilt avsnitt behandlar uppgiftsfördelningen mellankommunerna och föreningslivet. Vissa uppgifter lämnas också om föreningslivetssamlingslokaler. Slutligen redovisas storieken på och fördelningen av dekommunala kontanlbidragen lill föreningslivet. Inomutbildningsdepartementet lillsalles en särskild grupp för barnkulturfrågor.Gruppen avlämnade rapporten och kulturen. I dennaskrift har gruppen belyst och analyserat barnens kulturella situation i dagenssamhälle. Gruppen har särskilt uppmärksammat den kommersiella kulluren ochföreslår olika KU 1978/79:9 5 åtgärderi syfte att motverka kommersialismens negativa verkningar. Ett övergripandekrav är enligt rapporten att folkrörelserna bör fö ökade möjligheter att tasitt kulturpolitiska ansvar. Rapporten har remissbehandlats. Ärendet bereds f.n. inom . beslöt att en treårig försöksverksamhet mednärradio och när-TV skulle anordnas (prop. 1977/78:91, KrU 1977/78:24). Enligtde riktlinjer som antogs av skall ideella, religiösa,fackliga och politiska gruppei samt organisationer och folkhögskolor gesmöjlighet att sända i närradio och när-TV under förutsättning att verksamhetenär lokal. En pariamentariskt sammansail kommitté(U 1978:11, Dir. 1978:74) harfött i uppdrag att lägga upp försöksverksamheten och skall närmare analysera deproblem som sådana sändningar kan aktualisera. Med ledning av dennaförsöksverksamhet bör enligl direktiven kommittén allsidigt utreda villkor ochförutsäuningar för en eventuell permanent verksamhet tned närradio och när-TV. Fråganom samhällets insatser på videogramområdet utreds f. n. av den s. k.videogramutredningen (U 1977:5). Kommittén har enligt sina direktiv bl. a. attpröva om det finns anledning och möjligheter att stödja kvalitetsproduktionenav videogram och öka mångfalden av produkter. Kommittén bör därvid beaktafolkrörelsernas och organisationernas intresse av att utnyttja det nya mediet. Fråganom folkrörelsernas medverkan i informations- och utbytesverksamheten på detinternationella området har belysts av tre olika utredningar. Ibiståndspolitiska utredningens betänkande U-landsinforma-tion ochinternationell solidaritet (SOU 1977:73) behandlas folkrörelsernas och övrigaorganisationers roll i spridningen av u-landsinformationen, bl. a.arbetsfördelningen mellan SIDA och organisationerna. Utredningen förordar attgenerella bidrag också i fortsättningen bör utgå till studieförbund ochlöntagarorganisationer och föreslår dessutom att kretsen av bidragsberätti-gadeutvidgas lill alt även omfatta vissa andra fackliga organisationer såsom LRFoch SHIO saml de kristna organisationerna. Enannan utredning, som verkställts av ambassadören , har sett över detupplysningsarbete som med statligt stöd bedrivs i internationella frågor avvissa svenska enskilda organisationer. 1 betänkandet Information ommellanfolkligt samarbete och utrikespolitiska frågor (Ds UD 1978:2) föreslåsbl. a. att det inrättas ett till UD knutet rådgivande organ rörinformationsutbyte om departements, myndigheters och enskilda organisationersutrikespolitiska informationsverksamhet. De båda nu nämnda utredningarna harreinissbehandlats och propositionsarbete pågår i . Entredje utredning har haft i uppdrag aU kartlägga det svenska kultur- ochinformationsutbyte med utlandet som bedrivs med statligt stöd samtföreslå åtgärder för att stimulera och organisera sådant utbyte. Utredare harvarit programchefen vid författarinnan . KU 1978/79:9 6 betänkandetKultur och information över gränserna (SOU 1978:56), som avlämnades i september1978, berörs i olika sammanhang folkrörelsernas roll i kultur- ochinformationsutbytet. Utredningen finner det bl. a. angeläget altstudieförbunden får möjligheter att vidga sin internationella verksamhet ochförutsiitler alt dessa frågor vas upp av den inom kommundepartementel tillsattautredningen om folkrörelsernas kontakter med utlandet som görs av särskildsakkunnig. Utredningen är f. n. på remiss. Proposition beräknas avlämnas våren1979. Sekretariatetför framtidsstudier (U 1975:17) har i uppgift atl leda verksamheten påframlidsstudieområdel. Inom ramen för anslaget till sekretariatet /78 skulle enligt beslut (prop. 1976/77:100 bilaga 12E 18, UbU 1976/77:26) rymmas också eu stöd på . lill s. k. autonomaframtidsstudier. Med autonoma framtidsstudier menas enligl sekretariatetsådana framlidsstudier som utförs frislående från "ekonomiska ochpolitiska maktcenlra" och som dessutom har en eller flera av följandeegenskaper: a) anknyter til I en folkrörelseeller annan grupp och dess specifika idéer och synsätt, b) tjänar som komplement,alternativ eller motvikt till något "etablerat" långsiktstänkandeinom stat eller näringsliv (alternativa framtidsstudier, moluiredningar), c) utförs av författare,konstnärer eller andra kulturarbetare och därigenom tillför debatten nyaerfarenheter eller ett annorlunda formspråk. Enligt uppgifi från sekretariatet kommer medlen atlfördelas under innevarande höst. Övrigi.Inom har lillsalls en arbetsgrupp med uppdrag alt utredafrågan om ungdomsorganisationernas konkurrenssituation i förhållande tillkommersiella intressen. I arbetsgruppen ingår representanter för olikaungdomsorganisationer och statliga myndigheter. Underår 1978 har arbetsgruppenutgivit ell debattmaierial. Till varje pris, som syftar till att belysafritidens kommersialisering. Ungdomsorganisationerna och andra berördamyndigheter och organisationer bereds f n. tillfälle att diskutera och läggasynpunkter på detla material. Enligl uppgifter från avserarbetsgruppen i fortsättningen all göra undersökningar av dels föreningarnasarbetsvillkor i sex olika kommuner, dels kommersiella intressens infiylande påsex olika områden, nämligen musik, serier och litteratur, mode, idrott, filmoch dans. Inom ramen för den senare undersökningen skall bl. a. göras studierav det populärmusikaliska budskapet och en journalistisk beskrivning av olikadanslokaler i fyra kommuner. Dessutom planeras ell seminarium med företrädareför modebranschen. Resultatet av undersökningarna m. m. kommer fortlöpande attredovisas i debattskrifter i . Arbetsgruppensverksamhet skall utmynna i framläg- KU 1978/79:9 7 gandetav ett ålgärdsprogram vars syfte skall vara all förbättra föreningslivetsarbetsvillkor. /76 anvisas särskilda medel för folkrörelseforskning. Beslut omdispositionen av dessa medel fattas av en särskild delegation med företrädareför bl. a. folkrörelsernas samarbelsorganisationer. Delegationen, som fr. o. m.den 1 juli 1977 är knuten lill forskningsrådsnämnden, har lill uppgift atlstödja forskning rörande folkrörelsernas idéer och verksamhet med inriktning påden framtida utvecklingen. Stödet skall i första hand utgå lill forskning sominitierats av folkrörelserna själva. Största bidragsmottagare under dentreårsperiod som delegationen funnits har varit ABF, lOGT-NTO och Vuxenskolan.Bland de projekt som erhållit större ekonomiska bidrag från delegationen kannämnas Folkrörelserna och samhällsomvandlingen (lOGT-NTO), Folkbildningen ochsamhället 1870-1990 (Vuxenskolan) och Folkrörelseforskning i studiecirklar(ABF). behandlade utskottet en motion(1976/77:1000 av m. fl. (s)) med samma syfte som den nuaktuella. Utskottet (KU 1976/77:37) underströk inledningsvis starktfolkrörelsernas betydelsefulla roll i det demokratiska samhällssystemet. Vadgällde de konkreta frågeställningar som togs upp i motionen erinrade utskottetom att en rad initiativ redan lagils från statsmakternas sida i berördahänseenden. Utskottet pekade bl. a. på regeringsförslagen om statligt stöd lillorganisationstidskrifter och reformering av journalistutbildningen, som viddenna lidpunkt behandlades av . Vidare framhölls att frågor om nyamedier i form av s. k. kabel-TV och videogram uppmärksammades i olika pågåendeutredningar. Utskottet redogjorde också för det arbete som bedrevs inom densärskilda referensgrupp för folkrörelsefrågor som bildats under ledning avkommunministern. Utskottet anförde sammanfattningsvis: Utskottets genomgång av de i motionen angivnafrågeställningarna ger vid handen att statsmakterna på olika sätt med störstauppmärksamhet följer folkrörelsefrågorna. Det bör framhållas alt på dettaområde pågår en fortlöpande utvecklingsprocess. Folkrörelsernas betydelse förden demokratiska utvecklingen och framåtskridandet i vårt land är självklar.Enligt utskoliel bör den verksamma referensgruppen för folkrörelsefrågorutgöra ett viktigt instrument för samarbetet mellan folkrörelserna ochsamhällsorganen. Utskoliel förutsätter atl regeringen även i fortsättningenägnar folkrörelsefrågorna uppmärksamhet och tar de initiativ som på olikaområden kan komma att erfordras. Utskottet föreslog att motionen skulle förklarasbesvarad med vad utskottet anfört. socialdemokratisk reservation föreslogs bifall till motionen. Reservanternaansåg det utomordentligt viktigt att folkrörelserna gavs alla möjligheter KU 1978/79:9 8 attfölja och ge till känna sin mening i frågor som nära berörde dem. Därför vardet enligt reservationen anmärkningsvärt och beklagligt att utskottetsmajoritet motsatte sig en remiss av motionen till berörda folkrörelseorganisationer.Därmed hade möjligheterna försämrats all få en allsidig och seriös behandlingav de frågor som aktualiserats i motionen. Medtillfredsställelse konstaterade reservanterna atl det kartläggningsarbete inomkommundepartementel angående folkrörelsernas arbetsvillkor som inleddes av densocialdemokratiska regeringen fortsatte. Det var enligl reservationenemellertid väsentligt att arbetet bedrevs systematiskt och med hög intensitet.På samma gång var det viktigt alt finna former för hur det fortsatta arbetetskulle konkretiseras. Reservanterna pekade därvid på de åtgärder somföreslagits i motionen. I motionen behandlas folkrörelsernas roll isamhället och deras relationer till samhällsorganen. Enligt motionen börfolkrörelserna även i framliden vara fria och självständiga organisationer.Samhällsorganens beslut påverkar emellertid förutsättningarna förfolkrörelsernas arbete och bör därför fattas mol bakgrund av en genomtänktstrategi i syfte att bereda folkrörelserna största möjliga verksamhetsutrymme.Det utredningsarbete som påbörjats inom kommundepartementel och på andra hållbör fullföljas snabbi och på en hög ambitionsnivå. Motionentar upp en rad konkreta frågor som har samband med det pågåendeutredningsarbetet. När det gäller folkrörelsernas roll i demokratin framhållsatt åtgärder bör vidtas för alt garantera folkrörelserna en stark ställninginom opinionsbildningen även . Enligtmotionen bör vidare utvecklingen av uppgiftsfördelningen mellan samhället ochfolkrörelserna bli föremål för skyndsam kartläggning. Likaså börfolkrörelsernas konkurrenssituation i förhållande till kommersiella intressenföljas med största uppmärksamhet. I motionen förordas vidare en övergripandeöversyn av tillgången på och behovet av samlings- och föreningslokaler. Ocksåforskning av betydelse för folkrörelserna bör byggas ut. Utskoliel delar motionärernas uppfattning omfolkrörelsernas betydelsefulla roll i samhällsarbetet. Utskottet anser att detär viktigt atl förutsättningarna för folkrörelsernas arbete blir ingåendebelysta och att deras möjligheter att även fungera fritt ochsjälvständigt främjas. Underde haren rad initiativ tagits av statsmakterna i syfte atlförbäura folkrörelsernas ställning. En viktig reform var enligl utskottetinförandet underår 1977 av ett särskilt stöd till organisalionstidskrifter,vilket skapat förbättrade förutsättningar för folkrörelsernas opinionsbildandeverksamhet. Utskottet vill också peka på den fortlöpande ökningen av destatliga KU 1978/79:9 9 bidragentill folkrörelser och organisationer. Mellan budgetåren 1976/77 och 1977/78ökade dessa bidrag . Sedan1975 pågår inom kommundepartementet elt arbete med syfte att belysafolkrörelsernas arbetsvillkor. En referensgrupp med företrädare för ett 40-talolika folkrörelser och organisationer och med kommunministern som ordförandeföljer fortlöpande detta arbete. Referensgruppen publicerade enrapport om samhället och folkrörelserna som syftade till atl stimuleradiskussionen om folkrörelsernas arbetsmöjligheter. har ireferensgruppens regi utgivits en informationsskrift om statliga bidrag förolika folkrörelseaktiviteter. Denna skrift byggde på en inom kommundepartementetföretagen kartläggning av det statliga stödet till folkrörelser ochorganisationer. 1 samarbete med har vidarekommundepartementet genomfört en enkätundersökning med landels samtligakommuner. De insamlade uppgifterna, som rörde kommunerna och föreningslivet,publicerades i en rapport . Utöverarbetet inom kommundepartementet pågår inom utredningar i tvåfrågor av mer speciell karaktär. Den ena utredningen syftar till att granskaprinciperna för statens stöd till folkrörelserna och efter samråd med berördadepartement föreslå åtgärder till samordning och förenkling avbidragsgivningen. 1 den andra utredningen skall göras en samlad bedömning avlämpliga åtgärder för att underiätta folkrörelsernas kontakter med utlandet.Utredningarna verkställs av sakkunniga i statsrådsberedningen resp.kommundepartementet. Folkrörelsernasverksamhet berörs också av flera pågående eller avslutade statligakommittéers arbete. Från det internationella område kan nämnas atlfolkrörelsernas roll i spridningen av u-landsinformation behandlats avbiståndspolitiska utredningen. Vissa enskilda organisationers upplysningsarbetei internationella frågor har tagits upp av en utredning inomutrikesdepartementet. Vidare har utredningen om del svenska informalions-ochkulturutbytet med utlandet behandlat folkrörelsernas medverkan i dennaverksamhet. De två förstnämnda utredningarna har remissbehandlats, den tredjeär f. n. på remiss. Avbetydelse för folkrörelsernas opinionsbildande verksamhet är den pågåendeutredningen om samhällets insatser på videogramområdet och den treårigaförsöksverksamheten med närradio och när-TV som beslöt om . Fråganom folkrörelsernas konkurrenssituation med kommersiella intressen behandlas förungdomsorganisationernas del av en arbetsgrupp inom statens ungdomsråd.Arbetsgruppen har utgivit elt debattmaterial om kommersialismensverkningar och avser i fortsättningen att göra undersökningar av bl. a.föreningarnas arbetsvillkor i olika kommuner och av kommersiella intressensinflytande på olika samhällsområden. 1 detta sammanhang kan också nämnas detutredningsarbete som bedrivits av barnkulturgrupp ochsom KU 1978/79:9 10 redovisatsi en rapport. I rapporten betonas värdet av folkrörelsernas medverkan iarbetet på barnkulturområdet. Samhälletstödjer också framtidsinriktad forskning rörande folkrörelsernas idéer ochverksamhet. Del sker främst genom de medel som fördelas av den år 1975inrättade delegationen för folkrörelseforskning. Sekretariatet förframtidsstudier har möjlighet all ge anslag till s. k. autonomaframlidsstudier. Sådana studier kan bl. a. anknyta till en viss folkrörelsesidéer och synsätt. Dennagenomgång visar enligl utskottet all de frågor som aktualiseras i motionen ärföremål för stor uppmärksamhet från statsmakternas sida. Det statliga stödettill folkrörelserna har kraftigt ökat. Regeringen och olika andra statligaorgan har tagit initiativ till utredningar och andra studier i frågor avbetydelse för folkrörelsernas verksamhet. Debatt- och informationsskrifter ifolkrörelsefrågor har utgivits i statlig regi.