bet · G201JoU20 · 1978-12-31 00:00:00 — Utskottet vill fästa uppmärksamheten på attföredraganden i samband med behandlingen av förevarande anslag anmäler sinavsikt att föreslå regeringen att en utredning tillsätts för att utreda fråganom bl. a. det statliga stödet till hästaveln. Syftet med den nu behandlademotionen får härmed anses i allt väsentligt tillgodosett. Det bör ankomma på regeringenatt närmare bestämma utformningen av direktiven samt besluta i frågan omsammansättningen av den planerade utredningen. Att i förväg binda regeringenvid ett bestämt handlande härvidlag anser utskottet olämpligt. Beträffandestatens hingstdepå och stuteri vill utskottet framhålla att lantbruksstyrelsenenligt nuvarande instruktion i egenskap av chefsmyndighet har ansvaret förverksamhetens huvudsakliga inriktning. Utskottet finner med anledning häravinte heller skäl förorda något sådant beslut i fråga om berördaverksamhet, som förordas i motionen 650, yrkandet 2. 1. till Befrämjande avhusdjursaveln m. m. för / 80 anvisar ett reservationsanslag av , 2. anser motionen 1978/79: 650,yrkandet 1, besvarad med vad utskottet anfört angående utredning om bl. a. detstatliga stödet till hästaveln. 9.Statens hingstdepå och Stuteri: Uppdragsverksamhet och Bidrag till statenshingstdepå och stuteri. Regeringen har under punkterna B 9 och B 10 (s. 3031)föreslagit att till Statens hingstdepå och stuteri:Uppdragsverksamhet för /80 anvisa ett förslagsanslag av 1 000kr. och till Bidrag till statens hingstdepå och. stuteri för /80anvisa ett reservationsanslag av . Motionen ' '"'' ' I motionen 1978/79: 650 av m. fl. (c,s, m) hemställs, såvitt nu är i fråga (yrkande 2), att i avvaktan på att under lag till riktlinjer för statliga insatser på hästområdet föreligger beslutar att verksamheten vid statens hingstdepå och stuteri inte får minskas under nuvarande nivå. Regeringens förslag under här behandlade bådaanslag föranleder ingen erinran från utskottets sida. Verksamhetenvid statens hingstdepå och stuteri berörs i motionen 650, yrkandet 2. Medhänvisning till vad utskottet under nästföregående punkt anfört föreslårutskottet att lämnar motionen utan åtgärd i förevarande del. JoU 1978/79:20 12 1. till Statens hingstdepå ochstuteri: Uppdragsverksamhet för /80 anvisar ett förslagsanslagav , 2. till Bidrag till Statenshingstdepå och stuteri för /80 anvisar ett reservationsanslag av200 , 3. lämnar motionen 1978/79: 650,yrkandet 2, utan åtgärd. 10.Särskilt stöd åt biskötsel och växtodling. Regeringen har under pimkten Bil (s.32) föreslagit att till Särskilt stöd åt biskötsel och växtodlingför /80 anvisa ett reservationsanslag av . I motionen 1978/79: 329 av och (båda c) hemställs att hos regeringen begär 1. att stödetför yrkesmässig biodling i förbättras på sätt i motionen antytts, 2.att ersättning för av yngelröta förintade bisamhällen förbättras kraftigt, 3.att bitillsyningsmännen får sådana instruktioner att de har rätt attföranstalta om förintande av alla kända vildbisamhällen inom sitt verksamhetsområde. I motionen 1978/79: 997 av ochBirgitta (båda s) hemställs att hos regeringen begär att enutredning tillsätts med uppgift att finna lösningar till en stimulans för enökad biodlingsverksamhet. Iärendet har till utskottet inkommit en skrift från . Från detta anslag utgår bidrag med . tillfrämjande av biskötsel och med . tUl främjande av växtodling. Medlenför främjande av biskötsel används till utbildning av bitillsynsmän och förbidrag tUl . I propositionen föreslås att anslagetför nästa budgetår tas upp med oförändrat belopp. Iett par motioner tas upp frågan om förbättrat statligt stöd till den inhemskabiodlingen. Enligt motionen 329 bör bl. a. tillämpningsföreskrifter tillrationaliseringsbestämmelserna inom jordbruket ges en sådan utformning attlantbmksnämnderna finner det angeläget att stödja de människor som vill satsapå biodling i näringsmässig form. Andra åtgärder för att stimulera till ökadbiodling föreslås också, såsom förbättrad ersättning för bisamhällen som måstförintas till följd av yngelröta, m. m. I motionen 997 anförs att biodlingeninte har den omfatt- JoU 1978/79: 20 13 ningden borde ha, sett tu- ett samhällsekonomiskt perspektiv. I båda motionernaframhålls binas betydelse i pollineringsarbetet. Enligt motionen 997 bör enutredning tillsättas med uppgift att finna lösningar till en stimulans för enökad biodlingsverksamhet. Utskottethar i tidigare sammanhang vitsordat biodlingens betydelse för såvälväxtodlingen som för miljövården. Samhällsekonomiskt har bina sålunda en viktigfunktion dels som honungsproducenter, dels som pollinatörer av vissakulturväxter. Inte minst är värdet av binas pollina-tionsarbete betydande. Dessaförhållanden låg bl. a. till grund för det beslut som påutskottets tillstyrkan fattade rörande vissa riktlinjer för det statliga stödettill biodlingen (prop. 1974: 24, JoU 1974: 8, rskr 1974: 146). Sålunda beslötsatt den del av här förevarande reservationsanslag som avser främjande avbiskötsel skulle höjas från . Vidare beslöts attvissa kostnadsökningar för intensifierad bisjukdomsbekämpning skulle bestridasfrån förslagsanslaget Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar. Isammanhanget flyttades länsstyrelsernas dåvarande uppgifter i samband medbekämpningen av bisjukdomar över till lantbruksstyrelsen ochlantbruksnämnderna. För en sådan överflyttning ansågs bl. a. tala det närasambandet mellan biskötsel och växtodling liksom det förhållandet attlantbruksstyrelsen förfogade över veterinärmedicinsk expertis. Vidare godkänderiksdagen att för /75 stöd till biodlingen utgickmed . inom ramen för jordbruksprisregleringen (prop. 1974: 122, JoU1974: 29, rskr 1974: 275). Av nämnda belopp avsåg . medel inomfördelningsplanen och ett lika stort belopp medel utanför denna plan. Medlenskulle tillföras en fond, vars behållning skulle användas till kollektivaåtgärder för näringen. En sådan fond har upprättats, som förvallas avlantbruksstyrelsen. För frågor rörande bin har en särskild rådgivande nämndinrättats vid styrelsen. Ramen för det statliga stödet till biodlingen hardärefter varit oförändrad till och med föregående budgetårs utgång. Förinnevarande regleringsår har . av införselavgiftsmedel tillförtsfonden för kollektiva åtgärder inom biodlingen. Somframgår av den här lämnade redogörelsen har riktlinjerna för det allmännas stödtill den inhemska biodhngen i deras nuvarande form varit i tillämpning undersnart . Det kan därför vara lämpligt att nu utvärdera erfarenheterna avde gjorda insatserna för att klarlägga om resultaten kan anses svaramot de intentioner som bl. a. låg bakom riksdagsbeslut i ämnet. uppfattning bör det lämpligen kunna ske på så sätt att regeringenger lantbruksstyrelsen i uppdrag att se över reglerna för hittillsvarande stödoch framlägga de förslag till förändringar som därvid kan befinnas påkallade. JoU 1978/79: 20 14 Regeringensförslag till anslagsanvisning för nästa budgetår föranleder ingen erinran frånutskottets sida. Utskottet hemställer därför att 1. som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet med anledning av motionerna 1978/79: 329 och 1978/79:997 anfört om översyn av reglema om statligt stöd till biskötseln, 2. till Särskilt stöd åt biskötseloch växtodling för /80 anvisar ett reservationsanslag av 215 000kr. 11.Restitution av bensinskatt till trädgårdsnäringen m. fl. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkterna B 12B 14 (s. 3235) ochhemställer att /80 anvisar 1. till Restitution av bensinskatttill trädgårdsnäringen ett anslag av . att avräknas motautomobilskattemedlen, 2. tUl Främjande av rennäringenett reservationsanslag av , 3. till Kompensation förbensinskatt till rennäringen ett anslag av . att avräknas motautomobilskattemedlen. och Lantbruksekonomiska samarbetsnämn- den. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkterna C 1 och C 2 (s. 3639) och hemställer att /80 anvisar l.till ett förslagsanslag av20 , 2. till Lanlbruksekonomiska samarbetsnämriden ettförslagsanslag av . Kostnaderför beredskapslagring av jordbruksprodukter m. m. Ut skottet tillstyrker regeringens förslag under punkten C 4 (s. 3942) och hemställer att till Kostnader för beredskapslagringav jordbruksprodukter m. m. för /80 anvisar ett förslagsanslagav . Stödtill jordbruket i norra . Regeringen har under punkten C 5 (s. 4244) föreslagit att till Stöd till jordbruket i norra för /80 anvisa ett förslagsanslag av . JoU 1978/79: 20 15 I motionen 1978/79: 1992 av ochErik (båda c) hemställs att uttalar att regeringen, vidfastställandet av områdena för prisstödet på kött, i dessa områden inräknarÖrebro läns bergslagsområden. Under förevarande anslag bestrids utgifterna förpristillägg enligt förordningen (1978: 472) om prisstöd till vissa jordbruk ochenligt kungörelsen (1973: 508) om prisstöd till rennäringen (ändrad senast1977: 171). har haft i uppdrag att pröva vissa förändringar av prisstödettill jordbruket i norra . Nämnden har med anledning av uppdragetföreslagit vissa ändringar av områdesindelningen för prisstödet på mjölk samtpå kött och fläsk. Länsstyrelsernai de av jordbruksnämndens förslag berörda länen och Lantbrukarnas riksförbundtillstyrker i huvudsak den föreslagna ändringen i områdesindelningen. Föredragandenbiträder för sin del nämndens förslag och anser att detsamma bör genomföras fr.o. Det bör ankomma på regeringen att besluta i frågan. Förnästa budgetår beräknas medelsbehovet under anslaget till 141 milj. kr. Regeringensförslag under denna punkt föranleder ingen erinran från utskottets sida. Prisstödetpå kött berörs i motionen 1992, vari begärs ett uttalande av attregeringen vid fastställandet av områdena för nämnda prisstöd inräknar Örebroläns bergslagsområden. Dessa ligger f. n. utanför nuvarande stödområde men harenligt motionen liknande produktionsförutsättningar som de som råder iKopparbergs och . Liksomföredragande departementschefen vill utskottet erinra om att prisstödet tilljordbruket i norra enligt beslut skall ses över vart tredjeår, dvs. nästa gång inför . Vid denna översyn torde bl. a.sådana synpunkter som de i motionen framförda bli föremål för prövning. Någonsärskild åtgärd med anledning av motionen 1992 finner utskottet mot bakgrundhärav inte erforderlig. 1. till Stöd lill jordbruket inorra för /80 anvisar ett förslagsanslag av 141 000 000kr., 2. lämnar motionen 1978/79: 1992utan åtgärd. JoU 1978/79: 20 16 15.Bidrag till permanent skördeskadeskydd. Regeringen har under punkten C 6 (s.44) föreslagit att till Bidrag till permanent skördeskadeskydd /80 anvisa ett anslag av . I motionen 1978/79: 652 av ochHans Pettersson i (båda s) hemställs att hos regeringenanhåller att åtgärder vidtas i syfte att ersätta nuvarande skördeskadeskydd medett system som bygger på individuell prövning av uppkomna skördeskador. Imotionen 1978/79: 1454 av m. fl. (c) hemställs att riksdagenbeslutar att ersättning till utsädesodlare av potatis kan utgå urskördeskadefonden, utöver växtskyddskungörelsens bestämmelser, vid föreläggandetill följd av ljus ringröta. Imotionen 1978/79: 2135 av m. fl. (s) hemställs, såvitt nu är ifråga (yrkande 4), att till Bidrag till permanent skördeskadeskyddför /80 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med30 milj. kr. Ett permanent skördeskadeskydd för det svenskajordbruket infördes (prop. 1961: 94, JoU 1961: 22, rskr 1961: 227).Syftet med skör-deskadeskyddet är att ge de enskilda jordbruksföretagama ettfrån olika synpunkter skäligt ekonomiskt skydd mot förluster på grund av skördeskador.Skyddet är obligatoriskt för alla jordbruksföretag med minst 2 ha åker. Detomfattar alla mera allmänt odlade grödor. Skyddet är ett allriskskydd, dvs.ersättning utgår oavsett orsaken till skadorna. Genom att självrisken ärförhållandevis hög har skyddet karaktär av katastrofskydd. Skyddetbekostas av staten och jordbrukarna. Skördeskadeersättningen bestrids medmedel ur skördeskadefonden, till vilken f. n. staten bidrar med 30milj. och jordbrukarna med 15 milj. kr. Jordbrukarnas del erläggskollektivt genom skördeskadeavgifter som läggs på såväl vegetabilie- somanimalieproduktionen. Staten svarar för administrationskostnaderna. Statensbidrag till skördeskadefonden anvisas under nu ifrågavarande anslag. Enligtpropositionen bör detta för nästa budgetår föras upp med oförändrat belopp, 30milj. Blandde förslag till besparingsåtgärder som förs fram i motionen 2135 ingår attytterligare budgetmedel inte skall anvisas till fonden för nästa budgetår.Detta anses också böra gälla de medel som tillförs fonden frånjordbruksnäringen. Bakgrunden till förslaget är att skörde- JoU 1978/79: 20 17 skadefondenuppgår till ca 300 milj. kr. och därför enligt motionärernas uppfattning inteär i behov av någon förstärkning f. n. Utskottetvill erinra om att ett motsvarande motionsyrkande väcktes under föregåenderiksmöte i anslutning till budgetpropositionen för innevarande budgetår.Utskottet framhöll då att det kunde starkt ifrågasättas om det var förenligtmed skördeskadeskyddets försäkringsmässi-ga karaktär att låta finansieringen avdetsamma fluktuera i takt med tillfälliga förändringar i skadeutfallet olika åremellan. Ett ensidigt beslut från statens sida att begränsa eller helt ta bortdet statliga bidraget syntes dessutom inte acceptabelt mot bakgrund av dittillsgällande principer för fördelning av ansvaret för fondens uppbyggnad mellanstaten och jordbruksnäringens företrädare. Underhänvisning jämväl till att skördeskadeskyddet genom en tillkalladutredning (Jo 1976: 05) var föremål för en särskild översyn avstyrkteutskottet det ifrågavarande motionsyrkandet. Någonanledning för att inta annan ståndpunkt i frågan föreliggerenligt utskottets mening inte. Utskottet tillstyrker sålunda regeringensförslag under denna punkt och avstyrker motionen 2135 i förevarande del. Iförevarande sammanhang har utskottet funnit lämpligt att även behandla ett parfristående förslag rörande skördeskadeskyddet, framförda i motionerna 652 och1454. förstnämnda motionen hemställs att hos regeringen anhåller attåtgärder vidtas i syfte att ersätta nuvarande skördeskadeskydd med ett systemsom bygger på individuell prövning av uppkomna skördeskador. motionen upptagna frågan ingår bland dem som är föremål för översyn inomnyssnämnda utredning om skördeskadeskyddet. Något särskilt uttalande frånriksdagens sida med anledning av motionen 652 anser utskottet mot bakgrundhärav inte påkallat. Imotionen 1454 har tagits upp frågan om skördeskadeersättning i vissa fall tillodlare av utsädespotatis, som drabbats av skador till följd av ljus ringröta. Utskottet,som finner den i motionen berörda frågan värd beaktande, förordar för sin delatt motionen överlämnas till utredningen om översyn av skördeskadeskyddet.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 1. med bifall till regeringens förslag och medavslag på motionen 1978/79: 2135, yrkandet 4, till Bidrag till permanent skördeskadeskyddför /80 anvisar ett anslag av , 2 1978/79. JoU 1978/79: 20 18 2. anser motionen 1978/79: 652besvarad med vad utskottet anfört, 3. som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om överlämnande av motionen 1978/79: 1454 tillutredningen om översyn av skördeskadeskyddet. 16.Administration av permanent skördeskadeskydd m.m. Regeringen har under punktenC 7 (s. 4446) föreslagit att till Administration av permanentskördeskadeskydd m. m. för /80 anvisa ett förslagsanslag av . I motionen 1978/79: 2105 av m. (s) hemställs att beslutar att till Administration av permanentskördeskadeskydd m. m. för /80 under X huvudtitelnanvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . I motionen 1978/79: 2135 av m. (s) hemställs, såvitt nu är i fråga (yrkande 5), att tUlAdministration av permanent skördeskadeskydd m. m. för /80anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . Under anslaget anvisas medel som disponeras avstatistiska centralbyrån för att bekosta de objektiva skördeuppskattningama,skördeskadeskyddets tekniska administration, lantbrukets företagsregister ochdärmed samordnad statistikproduktion samt jordbruksekonomiska undersökningen. Regeringensförslag innebär att för nästa budgetår skall anvisas . Medel för verksamhet har därvidberäknats med utgångspunkt i besparingsalternativet. Imotionen 2105 och motionen 2135 i förevarande del yrkas på en minskning avanslagsanvisningen med . Motiveringen är att centralbyråns utvecklingsarbetepå lantbruksstatistikens område anses t. v. kunna begränsas med hänsyn till attflera utredningar f. n. undersöker ifrågavarande statistik. De sålundafrigjorda medlen skulle enligt motionen 2104 användas för viss undersökningrörande förmögenheter-nas fördelning och sammansättning bland fysiska personer.Sistnämnda motion bereds av finansutskottet. Utskottethar för sin del inte funnit något att erinra mot regeringens förslag tillmedelsanvisning under punkten. Att utredningsarbete pågår som tar upp frågorsom berör centralbyråns lantbruksstatistik kan en- JoU1978/79: 20 19 ligt utskottets mening inte anses vara ett tillräckligtskäl att utan närmare överväganden begränsa centralbyråns handlingsmöjligheter på nämnda område tUl förmån för viss annan verksamhet. Motionerna 2105 och2135 avstyrks således, såvitt här är i fråga. Under hänvisning tUl det anfördahemställer utskottet att med bifall tiUregeringens förslag och med avslag på motionen 1978/79: 2105 och motionen1978/79: 2135, yrkandet 5, till Administration av permanent skördeskadeskyddm. m. för /80 anvisar ett förslagsanslag av . Regeringen har under punkten E 1 (s.4852) föreslagit att 1. godkänna vad ipropositionen förordats i fråga om organisationen för forsknings- ochundersökningsverksamheten vid , 2. tillFiskeristyrelsen för /80 anvisa ett förslagsanslag av . I motionen 1978/79: 647 av ArneAndersson i m. fl. (s, c, m) föreslås att hos regeringenbegär att får i uppdrag att projektera ettfiskodlingslaboratorium i . I förevarande sammanhang tarföredraganden upp vissa frågor rörande forskningsverksamheten vidfiskeristyrelsen. Förslagen grundar sig på en av styrelsen avlämnad rapport iämnet, Fiskeriforskning ett organisationsförslag. Styrelsen föreslår att forsknings- ochutvecklingsverksamhet i fortsättningen skall bedrivas vid fyra organisatorisktåtskilda laboratorier inom styrelsen, nämligen ett sötvattenslaboratorium, etthavsfiskelaboratorium, ett hydrografiskt laboratorium och ettfiskodlingslaboratorium. Havsfiskelaboratoriet motsvarar nuvarande biologiskaavdelningen av havsfiskelaboratoriet med lokalisering i . Hydrografiskalaboratoriet motsvarar hydrografiska avdelningen av nuvarandehavsfiske-laboratoriet med lokalisering i . Fiskodlingslaboratoriet ären helt ny enhet i vilken styrelsen föreslår att även fiskodlingsanslalten iÄlvkarleby och fiskeriförsöksanstalten i skall ingå organisatoriskt.Fiskeodlingslaboratoriet föreslås lokaliserat till . Enligt föredragandens mening bör forsknings- ochundersökningsverksamheten vid vara organiserad på etthavsfiskelaboratorium, ett sötvattenslaboratorium och ett hydrografisktlaboratori- JoU 1978/79: 20 20 um,lokaliserade till , .Drottningholm resp. . Föredraganden ärdäremot inte beredd att nu ta ställning till förslaget om ett nyttfiskodlingslaboratorium vid styrelsen utan vill här bl. a. avvaktaställningstagandena tiU fiskevattensutrednings (Jo 1973: 07) nyligenavlämnade betänkande (SOU 1978: 75) Fiska på fritid. Imotionen 647 framhålls att det är angeläget och befogat att förslaget om ettnytt fiskodlingslaboratorium, förlagt till , realiseras så snart sommöjligt. Härför talar enhgt motionärernas mening starka såväl fiskeribiologiskasom sysselsättningsmässiga skäl. Utskottetvill för sin del vitsorda föredragandens uttalande att forsknings- ochundersökningsverksamhet är av väsentlig betydelse för våra möjligheter attvårda och rationellt utnyttja fiskbestånden. Betydelsen av detta arbete harökat till följd av utvidgningen av den svenska fiskezonen. Det är därförangeläget att det inom landet finns tUlfredsstäl-lande kunskaper om deförhållanden som bl. a. reglerar fiskerinäringens fångstmöjligheter. Också förfritidsfisket behövs sådan verksamhet. Mot vad föredraganden anför rörandeforsknings- och undersökningsverksamhetens inriktning och organisatoriskauppbyggnad har utskottet inte något att invända. Utskottet ansluter sig såledesbl. a. till förslaget att ifrågavarande verksamhet vid börorganiseras på ett havsfiskelaboratorium, ett sötvattenslaboratorium och etthydrografiskt laboratorium, lokaliserade till , resp.Göteborg. Detär självfallet viktigt att även frågan om forskningsverksamhetens organisationpå fiskodlingsomrädet blir ändamålsenligt löst. Emellertid synes välbetänkt innan ställning tas till förslag, som föredragandenanför, bl. a. avvaktar ställningstagandena till fiskevattensutredningensförslag. Utskottet har sålunda ingen annan bedömning än föredragandenhärvidlag. I överensstämmelse härmed är utskottet inte berett att nu föreslånågon åtgärd från sida med anledning av motionen 647. Motmedelsberäkningen under anslaget har utskottet inte något att erinra. 1. lämnar motionen 1978/79: 647utan åtgärd, 2. godkänner vad i propositionenförordats i fråga om organisationen för forsknings- och undersökningsverksamhetenvid , 3. till /80 anvisar elt förslagsanslag av . 18.Statens lokala flskeriadministration. Regeringen har under punkten E 2 (s.5253) föreslagit att tUl Statens lokala flskeriadministration /80 anvisa ett förslagsanslag av . JoU 1978/79: 20 21 I motionen 1978/79: 983 av m. (s) hemställs, såvitt nu är i fråga (yrkande 3), att måtte beslutasom sin mening ge regeringen till känna att ytterligare en tjänst somfiskeri-assistent placeras vid fiskerinämnden i fr. o. m. den 1juli 1979. I motionen 1978/79: 1466 av ()hemställs att beslutar uttala att länsstyrelserna skall få avgörastorlek och sammansättning av fiskenämnderna. Anslaget tas i budgetpropositionen upp med . för nästa budgetår. Regeringen har därvid räknat med . förutgifter i samband med fiskeriinventering. Förslaget innebär bl. a.att av framförda önskemål om personalförstärkningar vidfiskenämnder inte ansetts kunna tillmötesgås i propositionen. Imotionen 983 förs fram ett förslag att fr. o. m. förstärkafiskenämnden i med en assistenttjänst utöver den konsulenttjänst somf. n. finns vid nämnden. Det påpekas i motionen att de personella resursernavid nämnden med hänsyn till den omfattning Blekingefisket har ärmycket ansträngda. Någon anslagsförstärkning för ändamålet föreslås inte imotionen. Imotionen berörd tjänst motsvarar ett av de förslag till personalförstärkningarsom fört fram i sina anslagsäskanden för nästa budgetår ochsom regeringen i rådande finansiella läge inte ansett sig kunna ta upp.Utskottet har för sin del inte något att invända mot i propositionen framlagtförslag i förevarande del. Som berörts under föregående punkt har 1973 årsfiskevattensutredning (Jo 1973: 07) nyhgen avlämnat sitt slutbetänkande (SOU1978: 75) Fiska på fritid. De förslag som utredningen lagt fram kan bl. a.komma att beröra den lokala fiskeriadministrationen. Behandlingen avutredningens förslag bör därför avvaktas innan ställning tas till frågan ompersonalförstärkningar vid bl. a. fiskenämnderna. Dettorde ankomma på att avgöra om omdispositioner mellannämnderna inom ramen för tillgängliga personalresurser är möjliga. Utskottetföreslår med hänvisning till vad nu anförts att motionen 983 i förevarande delinte måtte föranleda någon åtgärd. Utskottettillstyrker regeringens förslag att ett förslagsanslag av . anvisastUl statens lokala flskeriadministration för nästa budgetår. Ianslutning till förevarande punkt har utskottet funnit lämpligt att ävenbehandla den under allmänna motionstiden väckta motionen 1466 JoU1978/79:20 22 varihemställs att uttalar sig för att länsstyrelserna får avgöra storlekoch sammansättning av fiskenämndema. Utskottetvill erinra om att godkände vissa av regeringen förordaderiktlinjer för den lokala fiskeadministrationens organisation att tillämpasfr. o. m. (prop. 1975/76: 130, JoU 1975/76: 39, rskr 1975/76:317).