bet · G201SoU27 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av i propositionen 1978/79:100 gjorda framställningar inomsocialdepartementets verksamhetsområde såvitt gäller hälso- och sjukvård m. m.jämte motioner I betänkandet behandlas - med de undantag som angesnedan -regeringens i propositionen 1978/79:100 bilaga 8 ()framlagda förslagom anslag m, m, för /80 underavsniiten E.Myndigheter inom hälso- och sjukvård, socialvård m, m,, F. Öppen hälso-ochsjukvård, G. Undervisningssjukhus m. m., H. Övrig sjukvård m. m., K. Vissaåtgärder för handikappade, II.Statens allmänna faslighelsfond, V.Fonden för låneunderstöd saml VIII. Fonden för beredskapslagring. Frågorom medelsanvisning m. m. under anslag lill (E 16) Statens miljömedicinskalaboratorium, () Skyddsympningar, (K 3) Bidrag lill anordnande av vissainstitutioner för psykiskt utvecklingsstörda saml (II 8) Utbyggandeav sjukhuset kommer att behandlas senare under . Ianslutning lill här aktuella delar av propositionen behandlas motioner somanges vid de olika avsnitten. Myndigheterinom hälso- och sjukvård, socialvård m. m. Regeringen har under punkten E 1 (s. 76-79) föreslagitriksdagen alt lill för /80 anvisa ettförslagsanslag av . I motionen 1978/79:224 av ()hemställs att hos regeringen begär att inget beslut omvattenfluoridering fattas förrän större säkerhet beträffande följdernaerhållits, I motionen 1978/79:433 av ()hemställs att hos regeringen anhåller om 1. återkommande redovisning av väntetider för behandling och specialistvårdoch att därvid anges omfattningen av de vårdsökandes sjukskrivning, 2. rekommendationer, syftande till alt förkorta väntetiderna för sådanasjukskrivna som efter behandling och vård kan förväntas återgå lill arbetet. 1978/79. SoU 1978/79:27 2 I motionen 1978/79:714 av i (m) hemställs all anhåller hos regeringen att sjukvårdskungörelsenkompletteras med en sådan föreskrift som i motionen föreslagits. I motionen 1978/79:883 av (c)hemställs alt hos regeringen begär snabba åtgärder för alt stödjakvinnor under graviditeten i syfte alt undvika alkoholskador på ofödda samt enadekvat informationskampanj byggd på vetenskapliga undersökningar och däralkohol bedöms som del farliga gift det är. I motionen 1978/79:1252 av ()och () hemställs att hos regeringen begär snabbiförslag om insatser för att ge sådan upplysning att fosterskador till följd avalkohol kan förebyggas. I motionen 1978/79:1842 av () ochAllan Åkeriind (m) hemställs all hos regeringen begär altlekmiljörådel upphör. I samband med behandlingen av regeringensframställning om anslag lill behandlar utskottet motioner somavser vattenfluoridering, redovisning av väntetider för specialistvård m. m.,årliga verksamhetsberättelser av klinikcheferna m. fl. vid sjukhusen, åtgärderför alt minska av alkoholbruk orsakade fosterskador samt avskaffande avsocialstyrelsens lekmiljöråd. Utskottet tar också upp till särskild behandlingen av skatteutskottet väckt fråga om resurser för befattningmed ärenden rörande illegal sprithantering. Vattenfluoridering.Den antagna lagen (1962:588) om tillsättning av fluor tillvattenledningsvatten (fluoriagen) innebar att kommun efter framställning kundefå tillstånd alt i kariesförebyggande syfte sälla fluor lill vatten, som inomkommunen tillhandahölls genom allmän anläggning för vattenförsörjning. Medanledning av två motioner beslutade emellertid riksdag (SoU 1971:35,rskr 1971:268) att upphäva fluorlagen. Beslutet motiverades bl. a. med att denmedicinska och odontologiska expertisen blivit i hög grad splittrad när detgällde vattenfluorideringens medicinska hälsorisker. Socialstyrelsenutfärdade en kungörelse (SOSFS 1977:26) om användning av fluorider ikariesprofylaktiskt syfte, vilken ersatte tidigare cirkulär av socialstyrelsenom fluorprofylax. Enligt de nya anvisningarna, vilka innebar altsocialstyrelsen omprövat lidigare bedömningar både av den positiva och dennegativa effekten av fluor, ansågs en fiuorhalt av 1-1,2 mg/1 idealisk i vårtklimat med våra konsumtionsvanor. med ovannämnda kungörelseutfärdade en kungörelse (SOSFS 1977:27) med bedömningsgrunderför konsumtionsvatien med avseende på fluoridhalten, vilken också ersattetidigare anvisningar i SoU 1978/79:27 3 Imotionen 1978/79:224 av UllaEkelund(c)framhållsalt någon enighet för eller emotvattenfluoridering inte finns och all beslut om att enligt socialstyrelsensuppfattning fluoridera kommunalt vatten med /1 inte bör fattas förränstörre klarhet beträffande följderna av fluoridering finns. Motionären begäralt beslut om vattenfluoridering inte skall fattas förrän större säkerhetbeträffande följderna av vatlenfiuoridering erhållits. a. av att världshälsovårdsorganisalionen (WHO) uppmanatmedlemsländerna alt använda fiuoridering av dricksvatten för att förebyggalandsjukdomar och att i anslutning till utfärdandet avovannämnda kungörelser omprövat tidigare bedömningar både av denpositiva och den negativa effekten av fluor tillkallades i augusti 1977fluorberedningen (S 1977:13) för alt föreslå åtgärder för användning av fluor ikariesförebyggande syfte. Fluorberedningen, som har parlamentarisk förankring,skall enligt direktiven för sitt arbete ägna särskild uppmärksamhet ålmöjligheten att tillsätta fluor i dricksvattnet men bör även pröva andra sättall använda fluor lill skydd för tandhälsan. Utskottet framhöll vidbehandlingen av elt motionsyrkande beträffande vattenfluoridering (SoU 1978/79:5) att det var angeläget att fluorberedningen - som beräknasslutföra sitt arbete innevarande år - i överensstämmelse med sina direktivingående överväger de medicinska, juridiska och aspekterna på frågan omfluoridering av vattenledningsvatten. Medhänsyn till del sålunda pågående utredningsarbetet om vattenfluoridering ärnågon åtgärd med anledning av motionen 1978/79:224 inle erforderlig. Utskottetavstyrker således motionen. Redovisningav väntetider för specialisrvård m. m. Genom en skrivelse lillsjukvårdsstyrelserna m. fl. angående registrering av väntelistor m.m. i syfte att erhålla en systematisk planering av patientgenomslrömning inomden slutna vården och vid skrivelsen fogade råd och anvisningar angåendesystematisk planering av patientgenomslrömning inom den slutna vården -jämtekompletteringar lill nämnda handlingar - har socialstyrelsengett föreskrifter om förande av väntelistor över patienter som väntar påintagning i den slutna vården. Väntelistor förs för kliniker och motsvarandeenheter. Ansvarig för upprättandet av väntelista skall vara överläkare ellerbiträdande överiäkare. Minst en gång skall ansvarig läkarekontrollera väntelistan med hänsyn till angelägenhetsgrad, anmälda förändringari patientens tillstånd, friställda vårdplatser, sociala faktorer m. m. För attsocialstyrelsen fortlöpande skall kunna få en uppfattning om antalet patientersom väntar på sluten vård, angelägenhetsgrad och väntelider skall uppgifter omväntelistans struktur lämnas till . Från början hade klinikernaatt lämna uppgifter till . Från och med år 1971tas uppgifter in kvartalsvis. De dala som insamlas utgörs av antalet anmäldarespektive avförda patienter under SoU 1978/79:27 4 kvartaletsamt av antalet patienter på väntelista vid kvartalets början och slut.Patienterna är fördelade på olika prioriteringsgrupper, nämligen jourfall,patienter med dubbel förtur, patienter med enkel förtur saml patienter ulanförtur. Med jourfall avses patienter som intagits som intevarit överenskommen minst i förväg. Som patienter med dubbel förtur,enkel förtur och ulan förtur skall redovisas patienter vilkas intagning avmedicinska skäl kan anstå högst , mellan och samtöver . Inomsocialstyrelsen sammanställs uppgifterna från väntelistorna.Sammanställningarna sänds ut till de olika sjukvårdshuvudmännen. Imotionen 1978/79:433 av () framhålls bl. a. att del finns grupp människor som måste avslå från arbete och vara sjukskrivna i väntanpå behandling men som efter behandlingens genomförande beräknas bli fulltarbetsföra. Motionären påpekar alt väntetiden och sysslolösheten av mångaupplevs som besvärande och all de finner sjukskrivningen onödigt långdragen.Någon statistik över hur många som väntar på sluten vård och som underväntetiden är sjukskrivna finns emellertid inte, påpekas del vidare. Motionärenbegär mot denna bakgrund återkommande redovisningar av väntetider förbehandling och specialistvård och att därvid omfattningen av de vårdsökandessjukskrivning anges. Vidare begär motionären rekommendationer som skall syftalill alt väntetiderna förkortas för sådana sjukskrivna personer som efterbehandling och vård kan förväntas återgå till arbetet. Hälso-och sjukvårdens samt socialvårdens statistikdelegation är etl samrådsorgansammansatt av generaldirektörerna och cheferna för ,och , direktören för sjukvårdensoch socialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut (Spri), samtverkställande direktören hos och förbundsdirektören hosLandstingsförbundet. Delegationen överiämnade lill nämndamyndigheter och organisationer för beaktande etl av delegationens beredning försjukvårdsslalistiska frågor, hälso- och sjukvårdens stalislikberedning (HÄSST),utarbetat principprogram för hälso-och sjukvårdsstatistik, vilket publicerats - principprogram (Socialstyrelsenredovisar 1979:1). Programmet innehåller förslag bl. a. om att man i framtidahälso- och sjukvårdsstatistiken i större utsträckning än skallutnyttja urvalsundersökningar i stället för att man rutinmässigt insamlaruppgifter. I principprogrammet föreslås bl. a. att den centrala kvartalsvisarutinstatistiken från vårdplaneringslistor skall avvecklas och ersättas medåriiga inventeringar. Del påpekas bl. a. alt del är närmastsjukvårdshuvudmännen som torde ha nytta av uppgifter om väntelistornas storlekförattt. ex. kunna vidta åtgärder, om köerna överstiger vad som kan anseslämpligt, medan det för de centrala organen i allmänhet inle fordras någondetaljerad redovisning. Det förutsätts emellertid all sjukvårdshuvudmännen föregen del fortsätter med sammanställningar av SoU 1978/79:27 5 vårdplaneringslislornaefter riktlinjer i en omfattning som tillåter en årliginventering. Mot bakgrund av nämnda förslag kommer man inom altunder göra en utvärdering av innehållet i de lill socialstyrelsenunder redovisade uppgifterna från väntelistorna för alt göra enbedömning av behovet av att man fortsättningsvis införskaffar sådanauppgifter. Såsomredovisats ovan görs prioriteringen då det gäller intagning i sluten vård blanddem, som väntar på sådan vård, av läkare. Beslut i detta hänseende måstesjälvfallet huvudsakligen grunda sig på medicinska överväganden men ävensociala faktorer kan beaktas. Läkarna har sålunda möjlighet alt i det enskildafallet la hänsyn lill om en lång sjukskrivningsperiod före intagningen kankomma att försämra förutsättningarna för återgång i arbetet efter behandlingoch vård. Den i motionen 1978/79:433 framförda tanken all personer som efterbehandling och vård kan förväntas återgå till arbetet skulle särskillprioriteras för intagning i sluten vård kan utskottet inte ansluta sig till medhänsyn till andra kategorier patienter, såsom exempelvis handikappade ochpensionärer, som väntar på intagning. Mot denna bakgrund och dåsocialstyrelsens befattning med väntelistor i enlighet med den ovan lämnaderedogörelsen satts i fråga kan utskottet inle heller ansluta sig tillmotionärens förslag om återkommande redovisningar av väntelider med uppgifterom omfattningen av de vårdsökandes sjukskrivning. Utskottet avstyrker därförmotionen. Ärligaverksamhetsberättelser av klinikcheferna m. fl. Sjukvårdsstyrelsernahar att årtigen avge årsredogörelser till för varje sjukhus iföljande hänseenden, nämligen beträffande (1) vårdplatser, intagningar, dödaoch vårddagar m. m. (2) sjukdomar med angivande av diagnoser m. m., (3)operationer med angivande av diagnoser m. m. samt (4) födslar m. m. Sistnämndauppgifter avges numera fortlöpande. Härutöver insamlar olikauppgifter från sjukvårdshuvudmännen genom särskilda undersökningar m. m. Delmaterial som erhåller ligger till grund för bl. a.publikationen Allmän hälso- och sjukvård i . Uppgifterna lämnas av sjukvårdsstyrelserna på formulär eller i vissutsträckning på magnetband för databehandling. /väckt motion av i (m)framhölls värdet av alt man vid sjukvårdsinrättningarna upprättar kommenteradeårsberättelser och det begärdes att man skulle återinföra en tidigare ordningmed sådana årsberättelser. Del framhölls i motionen att analyser omverksamheten kunde stimulera till nytänkande och nyskapande. under innevarande väckta motionen 1978/79:714 av samme motionärerinras om den tidigare motionen och begärs all 15 § sjukvårdskungörelsen(1972:676)- som innehåller bestämmelser om åligganden för klinikchef och chefför annan motsvarande avdelning på sjukhus - skall kompletteras med enbestämmelse om skyldighet att upprätta och till SoU 1978/79:27 6 Motionären framhåller bl. a. att man spontantbörjat sammanställa och utge verksamhetsberättelser på kliniker vid olikasjukhus och all detta för klinikerna blivit en utomordentligt nyttig ochtankeväckande sysselsättning som sjukvårdshuvudmannen därigenomtillförs en mängd nyttig information. Utskottet,som hade att behandla den /väckta motionen, inhämtadeyttranden över motionen från och från Svenska läkaresällskapet.Socialstyrelsen påpekade bl. a. att olika metoder för analys av densjukvårdande verksamheten kunde användas och alt kommenterande årsberättelservar en metod. Med hänsyn lill alt metodvalet i hög grad torde vara beroende avbl. a. verksamhetens omfattning och inriktning vid de olikasjukvårdsinrättningarna borde emellertid enligt inte någon vissmetod föreskrivas vid analysarbetet. framhöll all införandet avdatabaserade patieniadministrativa syslem hos sjukvårdshuvudmännen skapadehelt nya förutsättningar för analyser vid sjukvårdsinrättningarna av densjukvårdande verksamheten. a. alt analyserandeoch kommenterande årsberättelser gav möjlighet att bedöma förändringar isjukvårdsbehovet och utgjorde viktiga underlag för planeringen av sjukvården.Utskottet, som i sitt av godkända belänkande SoU 1976/77:29 föreslogavslag på motionen, instämde med motionären i fråga om värdet av att analyserav dala från den sjukvårdande verksamheten görs även lokalt men framhöll alldet för del enskilda sjukhuset kunde vara lika fruktbringande att man med vissatidsintervaller gjorde mera djupgående analyser som att man rutinmässigt gjordeanalyser av mera översiktlig karaktär. Utskottet hänvisade i övrigt bl. a. tillatt HÄSST (se ovan s. 4) hade i uppdrag all bl. a. framlägga förslag tillutveckling av hälso- och sjukvårdsstatistiken mot bakgrund av analyser av behovoch användning av denna statistik och förutsatte att vad utskottet anförtskulle beaktas i bl. a. denna utredningsverksamhet. Somredovisats i etl föregående avsnitt i detta belänkande (s. 4) har det av HÄSSTbedrivna utredningsarbetet numera resulterat i ett principprogram för hälso-och sjukvårdsstatistik, vilket för beaktande överiämnats lill bl. I principprogrammet konstateras attförutsättningarna för att sjukvårdshuvudmännen i större utsträckning skall kunnasamla in och bearbeta lokal statistik har förbättrats - bl. a. genom utbyggnadav deras planeringsenheier- och att det är troligt att utvecklingen går mot all.sjukvårdshuvudmännen i större omfattning kommer all producera enadministrativ statistik med vidare och djupare innehåll än vad statliga organbehöver och att decentralisering av arbetet med hälso- och sjukvårdsstatistiksåledes kan förutses. mening kan kommenterande årliga verksamhetsberättelser frånkliniker och motsvarande enheter vid sjukvårdsinrättningarna vara av stortvärde. Arbetet med sådana berättelser bör, som motionären påpekar, ge anledningtill alt man närmare analyserar den verksamhet som SoU 1978/79:27 7 bedrivsoch detta kan i sin lur ge uppslag till idéer om hur man skall förbättraverksamheten i olika avseenden. Sådana verksamhetsberättelser bör vidare varaav värde för sjukvårdshuvudmännen vid uppföljningen av verksamheten vid deolika sjukvårdsinrättningarna. Mot bakgrund av alt i enlighet med del ovananförda en förskjutning till sjukvårdshuvudmännen av tyngdpunkten i denstatistiska uppföljningen av verksamheten inom hälso-och sjukvården pågår,synes frågan om klinikcheferna och motsvarande enhetschefer inom sjukvårdenskall upprätta åriiga verksamhetsberättelser vara en fråga som närmast börlösas på det lokala planet under hänsynstagande till de olika skiftandeförutsättningar som kan finnas. Utskottet kan därför inle biträda motionärensförslag om att bestämmelser i ämnet skall införas i sjukvårdskungörelsen.Motionen 1978/79:714 bör därför inle föranleda någon åtgärd av . Åtgärderför att minska av alkoholbruk orsakade fosterskador. Under hänvisning lill attdet visat sig att barn till kvinnor, som brukar alkohol under graviditeten,drabbas av fosterskador, begär (c) i motionen 1978/79:883 delsåtgärder för att stödja kvinnor under graviditeten i syfte alt undvikafosterskador på ofödda, dels en adekvat informationskampanj, byggd påvetenskapliga undersökningar, där alkohol bedöms som del farliga gift del är.Mot samma bakgrund begär vidare () och () imotionen 1978/79:1252 snabbt förslag om insatser för att ge sådan upplysningatt fosterskador lill följd av alkohol kan förebyggas. Utskottetbehandlade under förra (SoU 1977/78:25 p 14, s. 27-34) motioner medsamma syfte som motionerna 1978/79:833 och 1978/ 79:1252. Utskottet framhölldärvid alt ett utredningsarbete pågick inom om mödra- ochbarnhälsovårdens organisation och innehåll och att det hadepåbörjats utredningsarbete inom om risker för skador,utvecklingshämningar och missbildningar hos barn till mödrar som missbrukaralkohol och/eller narkotika (arbetsgruppen mot missbruk under graviditeten).Vidare förutsatte utskottet att nyinrättade nämnd föralkoholfrågor skulle komma att beakta behovet av information till allmänhetenom risker för fosterskador hos barn till kvinnor som brukar alkohol. Denarbetsgrupp inom som svarat för utredningsarbetet om mödra- ochbarnhälsovårdens organisation och innehåll har numera framlagt ett förslag lillprincipprogram för den framtida mödra- och barnhälsovården (Socialstyrelsenredovisar 1979:4). Efter remissbehandling av förslaget -remisstiden utgår ijuni 1979 - och beredning inom beräknas ett principprogram förmödra- och barnhälsovården komma att utges i skriftserienSocialstyrelsen anser. I förslaget lill principprogram uppställs som huvudmålför mödra-och barnhälsovården bl. a. inom denna verksamhet skall minskadödlighet, sjuklighet och handikapp hos blivande och nyblivna mödrar och barngenom att bl. a. ge behovsanpassad SoU 1978/79:27 8 service,slöd och vård samt uppmärksamma och förebygga risker i närmiljö och samhälle. Iförslaget har bl. a. uppmärksammats risker för skador hos barn till mödrar sommissbrukar alkohol under graviditeten. Arbetsgruppen mot missbruk undergraviditeten beräknas komma alt färdigställa anvisningar somskall delas ut till personal på mödravårdscentraler och inom socialvården.Socialstyrelsens nämnd för alkoholfrågor har beslutat beviljabidrag lill etl projekt kring problemkomplexet alkohol och fosterskador. Inomramen för detta projekt skall man ta fram informaiionsmedel m. m. att användasvid aktiviteter med dels mödravårds-och socialvårdspersonal som målgrupp, delsbl. a. skolungdom och blivande föräldrar som deltar i föräldrautbildningen påmödravårdscentraler som målgrupp. Regeringenhar också under innevarande budgetår beslutat ställa medel ur allmännaarvsfonden till förfogande för dels för elt projekt kallatAlkoholens skadeeffekt på fostrel. Dokumentation och prevention, delssocialstyrelsen för etl projekt om alkoholfosterskadans inverkan på barnelstillväxt, utveckling och livsanpassning. Vidare har regeringen beslutat beviljaett bidrag från socialhuvudtitelns anslag lill forsknings- ochutvecklingsarbete samt försöksverksamhet (A 3) lill en undersökning angåendebarn lill kvinnor med alkoholproblem. Somannat exempel på aktiviteter i motionernas syfte kan nämnas att man vid fyramödravårdscentraler inom Sockholms läns landstingskommun i samarbete med denkommunala socialvården har inlett elt försök med alt spåra upp gravida kvinnorsom har alkohol- eller narkotikaproblem och all ge dem lämpligt stöd undergraviditeten. framhöll vid behandlingen av de under förra väcktamotionerna om åtgärder för alt minska av alkoholbruk orsakade fosterskador ärdel nödvändigt med särskilda insatser mot gravida kvinnors missbruk av alkoholoch viktigt att informalion lämnas till gravida kvinnor om att även måttligtbruk av alkohol kan vara till skada för fostrel, eftersom man inte vet vidvilken grad av alkoholföriäring risk för fosterskada inträffar. Medhänsyn till de aktiviteter som i enlighet med den ovan lämnade redovisningenigångsatts eller är alt vänta beträffande de frågor som tas upp i motionerna1978/79:883 och 1978/79:1252 påkallar motionerna inle någol initiativ avriksdagen. Motionerna avstyrks således. Frågaom avskaffande av lekmiljöråd. Sedan medel anvisats /71 under anslaget till för ett planerat organinom styrelsen för viss undersökningsverksamhet och informalion om lekmalerieloch barnmiljöfrågor, förordnade Kungl. Maj:t genom beslut att lillsocialstyrelsen skulle knytas ett särskilt organ med arbetsuppgifter pålekmaleriel- och lekmiljöområdei, lekmiljöråd. Lekmiljörådethar lill uppgift alt hävda leken som en förutsättning för SoU 1978/79:27 9 människansutveckling och alt verka för all goda möjligheter skapas för enulvecklingsbefrämjande lek i såväl boendemiljö som offentlig miljö. Rådet skalli delta syfte bl. a. verka för (1) att ändamålsenligt lekmaterial tillverkasoch saluföres, (2) alt goda lekmiljöer skapas, (3) alt skydds- ochsäkerhels-aspekterna vid barns lek därvid tillgodoses, (4) att spridaupplysning om lekens betydelse för barns och ungdoms ulveckling saml (5) altfrämja undersökningar och försöksverksamhet rörande lekmiljöer och lekmaterial.Lekmiljörådet består av elva av regeringen utsedda ledamöter. Vid lekmiljörådetskansli finns ett tiotal tjänster. Medel lill lekmiljörådet och dess verksamheianvisas under delposten lill undersöknings- och informationsverksamhet rörandelekmaterial m. m. i staten föranslagel till . är förinnevarande budgetår uppförd med . I budgetpropositionen föreslåsen ökning med . för nästa budgetår. Imotionen 1978/79:1842 av () och () hemställsatt hos regeringen begär alt lekmiljörådet upphör. Motionärerna anseralt del inle föreligger något egentligt resultat av den verksamhet somlekmiljörådel utövar och all kostnaderna för rådet därför inle är befogade.Motionärerna framhåller vidare att avgöranden av vilka leksaker som inle passarbarn är beslut som föräldrar och personal på barnstugor själva kan fatta. Delpåpekas all del inte minst är viktigt alt barnens önskemål beaktas och att allastyrning - hur välvilliga avsikterna än är - är onödig och ett hot motfamiljernas rätt att själva besluta om barns lekmaterial. Utskottetkan inte dela den uppfattning rörande lekmiljörådets verksamhei sommotionärerna ger uttryck åt. Del är en allmänt accepterad värdering attsamhället skall värna om grupper som behöver stöd och skydd. En mycket stor delav samhällets sociala insatser bygger härpå. Barnen är en utsatt grupp.Lekmiljörådets verksamhet måste därför bedömas med utgångspunkt i dennagrundsyn. Rådet vill stödja och inspirera barn och föräldrar och motverka detkommersiella tryck som familjen är utsatt för. Rådet har under sinverksamhetstid gjort betydelsefulla insatser bl. a. då del gäller all skapagoda lekmiljöer och att sprida informalion om sådana. Rådet har således inte-som motionen kan ge intryck av - huvudsakligen ägnat sig åt alt ta ställningtill vilka leksaker som är lämpliga eller olämpliga för barn. Eftersommotionärerna uppehåller sig särskill vid rådets åtgärder mot krigsleksaker villulskollet erinra om alt och lekmiljörådel helt i enlighet medriksdagens intentioner (se NU 1977/78:25 och reservation i NU 1977/ 78:48)träffat en överenskommelse med leksaksbranschen att försäljningen avkrigsleksaker skall upphöra. Utskottet avstyrker motionen 1978/79:1842.