bet · G201KU30 · 1978-12-31 00:00:00 — Motivet fördel kan ibland vara arbelsmiljöskäl - då tas deupp till beaktande i särskilt hög grad - men i många andra fall tycker vi naggar den politiska demokratin i kanten, och vi är därför mycketåterhållsamma på den punkten. Hurär belastningen för de olika departementen beträffande förhandlingarna? Förstvill jag säga att antalet yrkanden och förhandlingar har varit ungefär likastort 1977 som 1978 enligt den preliminära statistik som vi har fött frånförhandlingsrådel. Närdel gäller arbetsbelastningen på departementen är det ett departement som variti särklass mest utsatt för yrkanden och förhandlingar, nämligenutbildningsdepartementet. En tredjedel och av det totalaantalet yrkanden har gällt . Jag tror det är uttryckför att man på skolsidan har reglerat det mesta som man företar sig. Andradepartement där man haft många förhandlingar är försvarsdepartementet - avliknande skäl, tror jag - och . Deandra departementen ligger på en betydligt lägre nivå när det gäller omfångetrent statistiskt. Vilkaproblem har vi haft och hur har vi försökt möta dem? Det första problemet, somjag vet har diskuterats här tidigare, är den fara för övertramp som kan ligga iatt arbetstagarorganisationerna kräver åtgärder som ligger inom den politiskademokratins område. Delhar förekommit ytterligt fö sådana fall. De har mötts genom att FHR har varitmycket vaksamt och tackat nej till sådana förhandlingar. Man har varitståndaktig och dragit ett fall lill arbetsdomstolen, men det avgjordes sedangenom förlikning. Ellannat problem har varit den ökade arbeisuelastningen. Det har blivit enomständligare procedur. Detta har mötts genom all departementen har försökt planerabättre. Man har däremot inte behövt anställa mer personal totalt sett för dennaverksamhet. Entredje svårighet som varit särskilt tydlig i början gäller de olikadepartementens förhållande till myndigheterna. Man gick tillFHR-förhand-lingar, och departementens representanter mötte därhuvudorganisationerna som hade med sig representanter för klubbarna vid detverk som behandlades, men verkschefen hade inte någon information om detta ochtyckte sig då ha kommit på mellanhand. Det har rättats till genom bättreinformation till verken och verkscheferna. Enfjärde svårighet har gällt hur man skall möta de krav och synpunkter somframförs eller väntas framföras av organisationerna. De har mötts genom att vihar givit mycket information om ärendena, vilket har klarat ut en del avsvårigheterna, och genom att man har i förväg beaktat en hel del av deinvändningar som man väntat skulle komma. 10 1978/79. KU 1978/79:30 146 Jag skall väl också säga atl det är några fördelar.På det här viset har vi fött ett enhetligt uppträdande från de olikadepartementens sida i förhållande lill huvudorganisationerna. Det har sagts migait det var mycket ojämnt: en del hade mycket nära relationer ochdiskuterade långt i förväg innehållet i olika förslag, andra gjorde det inte. Delär också en fördel alt man tillämpar klara former - när det är färdigförhandlati FHR är det färdigförhandlat, och ingen tvist kan uppkomma om atl man intehaft kontakt med organisationerna. Avslutningsvisvill Jag säga att kontakten och förhandlandet förutsätter en god vilja hosparterna och förtroende för varandra - en god vilja så att man bjuder lill ochhjälps åt för atl hålla lidsmarginalerna och ett förtroende så alt man interesonerar med varandra över pressen, utan vid förhandlingarna. KailBoo: Jag lackar för informationen. Jagskulle vilja ställa ett par frågor. Kan vi få en beskrivning av vilkaförändringar som föranleddes av innehållet i avtalet ? Jag trordel är ganska intressant, efiersom det är få som har kommit så långt. Denandra fråga jag skulle vilja ställa gäller utfärdandet av direktiv.Utredningarna är ju i regel politiska. Kan vi få en konkretisering av i vilkenmån utredningsdirektiv kan komma upp lill samråd, information och förhandlingenligt S 12? Mintredje fråga gäller erfarenheterna av MBL vid beredningen av statsbudgeten. Vihar tidigare fött synpunkter från facket på den frågan. RolfSkillner: MBA-S, som slöts , innebär att huvudorganisationerna ocharbetsgivaren är överens om ell ramavtal som ger möjlighet för de lokalaföreningarna på verk och myndigheter att sluta avtal inom de ramar som mancentralt har angivit. Det gäller utpräglat personalpolitiska frågor, t. ex, rekrytering,utbildning, utveckling och introduktion, men det gäller också rationaliseringoch administrativ utveckling. Enviktig sak i avtalet som ni kanske är särskilt intresserade av gällertillsältningsfrågorna. Del står i tjänstetillsättningsavialel attföreskrifterna om informations- och förhandlingsskyldighet i MBL inte skalltillämpas i fråga som rör tillsättning av tjänst som kabinetts- ellerstatssekreterare, informationssekreterare eller annan politisk befallning iregeringskansliet. Varken informations- eller förhandlingsskyldighet föreliggeralltså beträffande den gruppen. Delhar emellertid tillagts att de lokala parterna i får träffakollektivavtal om informationsskyldighet inför tillsättning av en sådan befattning.Bakom det liggeratt arbetstagarorganisationer har framförtönskemål om alt fö information om vem som är tilltänkt som statssekreterare,efiersom det ofta är den personen som leder arbetet internt. Iövrigt barman klarat ut de motsättningar som fanns tidigare om huruvida delskulle förhandlas om de här tjänstetillsättningarna enligt S 11 eller S 12. KU 1978/79:30 147 Detfanns tre alternativ, men dem behöver jag inte gå in på . Slutligenkanske ni har intresse av hur man skall förhandla när man utser engeneraldirektör. Det står i avtalet att när det uppkommer fråga om tillsättningav ämbete som lyder direkt under regeringen eller av tjänst som chef förmyndighet som lyder direkt under regeringen skall i stället för föreskrifternaom informations- och förhandlingsskyldighet i MBL gälla att arbetsgivarsidan iså god tid som möjligt före den avsedda besluisdagen informerar de centralafackorganisationerna om beslutet. Dethar inneburit i praktiken att innan regeringen fattar etl beslut omtillsättande av en ny verkschef har departementet kallat centrala och/ellerlokala organisationer lill sig och informerat om vem som är tilltänkt. Delskrivs som bekant en mängd utredningsdirektiv. De utredningsdirektiv sominnehåller frågor som rör förhållandet arbetsgivare-arbetstagare föreläggshuvudorganisationerna genom FHR för information och förhandling. Där har man imånga fall tagit intryck av synpunkter som har framkommit. Kringen fråga har del, såsom ni väl känner lill, blivit oenighet. Del gällerhuruvida det föreligger förhandlingsskyldighet om vem som skulle blikommitiéordförande i ett visst fall. FHR sade nej lill det, men organisationernamenade att det fanns en sådan skyldighet. Huvudorganisationerna förde frågantill arbetsdomstolen, men förlikning uppnåddes sedan. Denförlikningen innebär att FHR ger information om vem som är tilltänkt ordförandei kommittén, och därmed är det slut. Detta innebär naturligtvis inte alt man harfråntagit organisationerna deras rätt att göra uppvaktningar i sådana härliksom i alla andra frågor. : I de delarsom direktivens innehåll berör förhållandet mellan statensom arbetsgivare och de anställda bör det tas upp till MBL-förhandlingar ellerinformation. Jag kan ta ett exempel bland senare tillkomna direktiv. Dettillsattes en utredning som skulle se över sjukpenningförsäkringen. De delarnavar inte en MBL-fråga, men det var däremot de konsekvenser som detta kunde fåför personalen vid och försäkringskassorna, och i dedelarna gick direktiven till behandling i förhandlingsrådet. KailBoo: Jag vill ställa en konkret fråga. Vi kan tänka oss att det gäller enutredning med direktiv om en allmän lokaliseringsinrikining av verksamheten,som ju i högsta grad är politisk i sin övergripande natur. Hur bedöms en sådanfråga med hänsyn till MBL? RolfSkillner: Jag skall försöka ge ett svar, men först vill jag göra enreservation: det är svårt att svara på frågan innan man vet hur direktiven serut. Det kan länkas många gränsfall. Omdel gäller sådana övergripande beslut som herr ordföranden var inne på, därman inte kan peka på att de uppenbart får vissa bestämda KU 1978/79:30 148 konsekvenser,föreställer Jag mig att de inte är förhandlingsbara. Gäller det däremot ettsådant lokaliseringsbeslut att man ser konsekvenserna för personalen vidvederbörande verk eller myndighet, torde de vara förhandlingsbara. KailBoo: Jag har ytterligare en fråga beträffande tillsättning av kommittéordförande.Det träffades hären föriikning. Kan man då säga all förlikningen innebär ettunderstrykande av atl arbetsgivarsidan måste samråda och informera så man är pådet klara med att förslaget till ordförande inte ger upphov till missförstånd?Något av detta kan tänkas ligga i förlikningen. RolfSkillner: Nej, så är inte fallet. : Jag har en kompletterande fråga. De direktiv man skall förhandla omskall beröra arbetstagarna. Har det varit tvister om vilka frågor som skallräknas till den ena eller andra kategorin? RolfSkillner: Åtminstone har inte något sådant fall kommit till min kännedom, utesluter inte all del kan ha varit tvist i några fall. KarlBoo: Vilken är budgetdepartementeis allmänna syn på MBL i budgetarbetet? RolfSkillner: Här kan den enskilde medborgaren undra vad det är som försiggår,efiersom det i pressen står att man förhandlar om budgetpropositionen. Men delgäller då avsnitt av budgetpropositionen som berör relationenarbetsgivare-arbetstagare. Dennatyp av samverkansförhandling har förekommit . Första gången, idecember 1976, var det frivilligt, men vi ville ha erfarenhet av hur detöverhuvud taget kan fungera. Då värdet naturiigtvis ont om tid, men detfungerade bra. Det kom fram en och annan synpunkt som kunde beaktas. Också förmotparten var naturligtvis detta nytt, så det var mera ell försök. Det lades då upp ett lidsschema förhur del skulle fungera, och i stort sett följde man del. Slutfasen inträffadeunder etl par veckor , då hela budgetpropositionen genomgicks,och då fördes det samverkansförhandlingar. Påbåda hållen tyckte man nog au det var rätt meningslösa förhandlingar. De varformellt korrekta, men innehållsmässigt gav de strängt laget ingenting, tycktearbetstagarsidan, och arbetsgivarsidan tyckte väl inte heller atl de gavsärskilt myckel. Det beror till stor del på att man fick in arbetslagarnassynpunkter så sent, att det var svårt att få dem beaktade. I många fall rördede dessutom resursförstärkningar där del åtminstone indirekt var fråga om attförsöka påverka den politiska demokratin. Dentredje gången detta inträffade var . Under förberedelserna hademan ansett att del vore bra att lägga in en sittning därde centrala arbetstagarorganisationerna informerade FHR och KU 1978/79:30 149 departementenom vad man ville i vissa frågor. Del var alltså inget förhandlingstillfälle,ulan del var en information från deras sida. Då kunde departementen i sambandmed arbetet på budgetpropositionen beakta synpunkterna, om de tyckte dessa varrimliga. Det tror jag underlättade de mera formella förhandlingar som fördes idecember 1978. De blev enklare, och man var inte lika missmodig underförhandlingarna, men fortfarande tycker man väl att man avsätter myckel lid förnågonting som i realiteten inte ger så mycket. Jag tror atl båda parter fårarbeta med detta för alt se hur man kan förbättra proceduren . AndersBjörck: Något som intresserar många är vad som berördes i inledningen,nämligen de tillfällen då den här verksamheten kan nagga den politiskademokratin i kanten. Jag skulle vilja ha några klargöranden på den punkten. Harni uppfattningen att den verksamhet som bedrivits har inneburit någrarisker på det området? Finns det några konkreta fall där motparten har haftkrav som enligt er uppfattning allvarligt skulle kunna nagga den politiskademokratin i kanten? Minandra huvudfråga gäller den lid som detta tar. Kan man säga något om deförseningar som rimligtvis måste bli följden av denna verksamhet? Hur lång tidtar en sådan här förhandlingsomgång i en normalfråga? Man kan naturligtvis sägaatt om man börjar tidigare slipper man förseningar, men del är att leka medord, för måste man starta. Tar det ingen lid, kan man fråga sig omdet är någon mening med verksamheten. RolfSkillner: Det är naturiigtvis fråga om en balansgång för bådaparter. Jag skulle vilja understryka det jag sade inledningsvis att vårbestämda uppfattning på arbetsgivarsidan är att arbetstagarorganisationerna harvarit mycket måna om att inte nagga den politiska demokratin i kanten. Nikänner säkerligen till något yrkande om att bygga ut en Norrlandsälv ellerbygga ett visst flygplan, men det är ytterst få fall -ett par, tre sådana fallav tusentals yrkanden som har behandlats. Där har FHR:s ledning varitgrindvaki. Mankan väl också säga att arbetstagarorganisationerna på ett undanlag när undvikitatt gå ut till massmedia och plädera för sina prolokollsanteckningar, om deinte är nöjda efter en förhandling. Hade de gjort det, skulle det ha blivit ettannat klimat. Vi tycker det fungerar bra som det gör . Apropåförseningar tror jag att bättre kan konkretisera svaret,eftersom han har ansvaret för alt propositionerna kommer på bestämda tider. : har vi en lids erfarenhet av den gällande lagstiftningen, och detgör alt förhandlingarna tas med i planeringen. En måste avsättas förMBL-förhandlingar. Minst får man räkna med all MBL-kontakterna tar.Beroende på frågans komplexitet och vilka nya synpunkter som kan komma fram frånpersonalorganisationerna kan det KU 1978/79:30 150 sedanta ytterligare en viss lid. Mankan sälla ell frågetecken för tidsplaneringen, men med en viss lids vana kanman beräkna var det kan uppstå tidsfördröjningar, så atl man kan lägga in dem itidsplaneringen. För en proposition, för utredningsdirektiv eller för andrabeslut som fordrar MBL-förhandling får man normall lägga in en veckasinformationslid i förhandlingsrådet, och om man bedömer atl del kan bli direktaförhandlingar enligt S 12 lägger vi på en viss ytterligare tid. Undertidenpågår del naturiigtvis annat arbete, så det är inte fråga om den tid del larför handläggarna, utan den tid det tar i almanackan, BengtKindbom: Den här verksamheten skall vara ett led i beredning och handläggning.Förekommer det - och i så fall i vilken omfattning - all man måste gå tillbakalill departementet, om inte för ny beredning så för nya diskussioner innanförhandlingarna kan avslutas? : Det förekommer rätt ofta att man behöver ha mer än en sittning i enfråga. Personalorganisationerna har vanligen fåll materialet tidigare och tagitdel av del. Vid en första sittning får man del av deras synpunkter ocheventuella yrkanden. Det kan vara så att de tjänstemän som deltar iförhandlingarna inte kan avgöra om man kan tillgodose dessa yrkandeneller måste säga nej till dem, och då ajourneras förhandlingarna och mansätter ut en ny lid då man fortsätter förhandlingarna och vanligen kan avslutadem. BörjeHårdefeli: När det gäller frågan om det kan bli någon kollision med denpolitiska demokratin vill Jag påminna om att det före MBL i kanslihuset hadeutvecklats etl rikt förgrenat system av kontakter med organisationerna innanman lade fram propositioner. Del började med att organisationerna vidriksdagssessionens början fick information på samma sätt som om vilkapropositioner som skulle läggas fram. Sedan anmälde organisationerna intresseför all diskutera en viss proposition, och då kände de sig oförhindrade alt taupp alla möjliga frågor även om de fokuserade sig främst på personalfrågor, Ioch med del nya systemet har man fått en mer renodlad koncentration på defrågor som organisationerna egentligen skall syssla med. Audet systemet tillämpades förut hängde samman med ell uualande i propositionenfrån 1965 då de offentliga tjänstemännen fick sin förhandlingsrätt.Föredragande statsrådet sade där atl statliga myndigheter skulle ställa sigpositiva till begäran om överläggningar från organisationernas sida, AndersBjörck: Det här är en relativt ny verksamhet, och den har naturligtvis inte påalla punkter hunnit sälta sig . Omdet skulle bli några förändringar, i vilken riktning bör de enligl eruppfattning gå? Vad är del som behöver slipas lill ytteriigare enligl deerfarenheter som man har vunnit under den lid som har gått? Eller är ni nöjdasom det är? KU 1978/79:30 151 Det är en generell fråga, men den är ingalundaointressant, eftersom ju måste ha ett intresse av atl se i vilkenriktning utvecklingen går, RolfSkillner: Ingen verksamhet är väl så bra att den inte kan göras bättre, men somjag försökt säga tycker vi nog att den har gått in i relativt bra fåror. Vadär det som ytterligare kan göras? När det gäller t, ex. förhandlingar ombudgetpropositionen nämnde jag atl förhandlandet kan göras mer meningsfullt.Man kan nog hitta bättre former för att få diskussionerna meningsfulla, men jagtycker ändå vi har kommit ett ganska bra stycke på väg. Det är ytterligt fåslitningar, och de praktiska kontakterna fungerar bra, : Kan den omständigheten att ni som arbetsgivarrepresentanter, omjag får se er så, anser att del har fungerat ganska bra bero på att deanställda inte får del inflytande genom MBL som var tänkt? Skulle det möjligenändras åt andra hållet? BöiJeHårdefeli: SS U och 12, som gäller samverkansförhandlingar, utgår från alt delär arbetsgivaren som beslutar, men organisationerna skall få goda möjligheieatl påverka arbetsgivaren. Det var väl tänkt all det skulle vara fråga om ellstyrkeförhållande i förhandlingarna. Del var därför man satte namnetförhandling på den här företeelsen och inte överläggning, som det tidigarekallades. Mycketmer kan man väl inte säga än alt arbetstagarna haren möjlighet att övertygaarbetsgivaren om au det bör vara på ett annat sätt än arbetsgivaren från börjanhade tänkt sig. Där kommer det in en viktig punkt. Det sägs i propositionen attinformationen och förhandlandet skall börja på ett så tidigt stadium allarbetsgivaren inte har hunnit binda sig, för annars är det självfallet svårareför facket att fö en ändring till stånd. : Jag förmodar att del händer relativt ofta att man förhandlar ochicke blir överens mellan parterna. Har det förekommit något fall därarbetstagarorganisationen med anledning av det har talat om att vidtastridsålgärder eller liknande? BöijeHårdefeli: När det gäller samverkansförhandlingarna finns det inget utrymme förstridsåtgärder - de förs under fredsplikt. När det gäller kollektivavtalsfölhandlingarna har del på statens område inte varit fråga om några stridsålgärdersedan MBL kom till. RolfSkillner: Då man avslutar en förhandling kan det hända all arbetsgivarsidaninte tillgodosett olika yrkanden som arbetstagarsidan haft från början. I vissafall avslutas förhandlingarna på så sätt atl man tycker att diskussionen ärfärdig och drar sig tillbaka. De kan också avslutas på del viset att manskriveren proiokollsanieckning - del görs i ett hundratal fall perårenligt den KU 1978/79:30 152 preliminärastatistiken-och låter nöja sig med det. Del kan också inträffa altarbetstagarna inte är beredda all avsluta förhandlingarna. Det har om Jag minnsrätt inträffat i ytterst få fall atl arbetsgivaren själv avslutat förhandlingarnaenligl S 16. Bara detta att man får resonera har gjort atl man har kommitöverens i många fall. KarlBoo: Då del inte verkar finnas ytterligare frågor, fårjag framföra ell lack förden mycket värdefulla information vi har föll. KU 1978/79:30 153 Vid granskning behandlade utskottethandläggningen av förvaltningsärenden inom (KU1977/78:35, s, 18-20), Utskottet konstaterade bl. a, att bostadsdepartementetjämfört med andra departement var hårt belastat av förvaltningsärenden av olikaslag. Inte minst gällde del prövningen av del stora antalet ärenden på byggnadslagstiftningensområde. Ärendeanhopningen hade enligl ulskoliei medfört långa handläggningslider. Utskottethade inhämtat atl man inom ägnade frågan om de långahandläggningstiderna största uppmärksamhet. Vissa åtgärder i form av bl. a.begränsning av remissförfarandet hade vidtagits. Vidare hade departementetgenom en särskild projektgrupp företagit en översyn av departementetsorganisation och arbetsformer. Resultatet av översynen skulle redovisas inom ennära framlid. var det angeläget atl på olika vägar söka nedbringahandläggningstiderna inom . Utskottet ansåg det värdefulltatt man inom departementet avsåg atl genom organisaiionsänd-ringar och andraåtgärder komma lill rätta med handläggningsfrågorna. Av följande tabell framgår ärendeutvecklingen inombostadsdepartementet , dels totalt, dels i fråga omantalet besvärsärenden och antalet ärenden på planenheten. För samtligakategorier av ärenden redovisas även vissa uppgifter om balanslägel. Närdet gäller ärendeutvecklingen totalt visar tabellen att antalet avgjordaärenden steg konlinueriigt . avstannadeökningen, och steg kraftigt balansen av oavgjorda, mer än etl årgamla ärenden. Mellan årsskiftena 1976-1977 och 1977-1978 ökade denna balansfrån 275 till 655 ärenden. har antalet avgjorda ärenden återstigit, nu med drygt 200 ärenden. Balansen av mer än etl år gamla ärenden har dockfortsatt all öka. Tendensernaär i huvudsak desamma i fråga om utvecklingen av antalet besvärsärenden ochantalet ärenden på planenheten (där f ö. huvuddelen av besvärsärendenahandläggs). ökade antalet avbörda ärenden. En stagnationeller, när det gäller antalet avgjorda besvärsärenden, t. o. m. en minskninginträdde som balanserna av oavgjorda ärenden starktökade. har såväl antalet avgjorda besvärsärenden somantalet avgjorda ärenden på planenheten ökat. Balanserna har minskal något. Från bostadsdepartementethar inhämtats atl ärendeulvecklingen följs KU1978/79:30 154 Ärendeulvecklingen inom bostadsdepaitemeniei åren1974-1978 Samtliga ärenden Avgjorda' Balans 31/12 av äldre ärenden Besvärsärenden Avgjorda Balans 31/12'' Ptancnheien Inkomna'' Avgjorda'' Balans 31/12" 1430 1 218 1 136 1 557 1533 1 160 1 893 1 508 1 545 1 5815 16115 15155 ' Enligl KU:s slalislik över regeringsärenden för resp,är, ' Enligtredovisning lill SB av ärenden som kommit in lill departementet före ingången av angivetår och som ej avgjorts före årets utgång, i EnligtKU:s statistik över regeringsärenden för resp, år, '' Enligtuppgifter från departementet, i Dengamla planenheien delades upp i en byggenhet och en planenhet. lämnade uppgifterna avser för liden (inkl, balansen) den nya Inom planenheten granskas sålunda varjevecka statistiken över balanslägel. Vidare görs på planenheien ett par gångerom året en noggrann genomgång av vilka ärenden som berör planer aktuella förbostadsproduktion. Dessa ärenden prioriteras från handläggningssyn-punkl, Den ovan nämnda särskildaprojektgruppen för översyn av bostads-depariemenieis organisation ocharbetsförhållanden överiämnade resultatet av sill arbete ,1rapporten diskuteras olika förslag som syftar lill att effektiviseradepartementets organisation och arbetsförhållanden. Några av förslagen hargenomförts. Med verkan fr. o. m. delades sakenheten förplan- och byggnadsfrågor (Planenheien) upp på två sakenheter, en förbyggnadsfrågorna (Byggenhelen) och en annan för planfrågorna (Planenheien).Vidare har lantmäteri- och karlfrågorna förts över från planerings- ochbudgeisekreiarialel lill enheten för fysisk riksplanering. Andra förslag frånarbetsgruppen är under genomförande eller kommer all genomföras. Hithör t. ex. utformande av en åriig rutin för planering och information ochomorganisation och utvecklingsarbete på det personal-administrativa området.Vidare kommer expeditionschefen att befrias från vissa administrativauppgifter. En särskild arbetsgrupp utreder vidgade KU 1978/79:30 155 samarbetsformerför skrivarbete, I samband härmed har vikarialsplaner för skrivpersonalenupprättats. Påplanenheien har viss ytteriigare personal anställts. Under våren 1978förstärktes sålunda enheten med tre handläggare för besvärsärenden. En tjänstför utvecklingsfrågor har inrättats men besätts först under våren 1979.Dessutom anställdes ytteriigare etl par biträden.