bet · G201JuU37 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av propositionen 1978/79:186 om ändring i lagen (1886:84 s. 14) angåendeskyldighet för utländsk man att i rättegång vid svensk domstol mot inländsk manställa borgen för kostnad och skada jämte motion 1 propositionen 1978/79:186 har regeringen() föreslagit att anta följande Lag om ändring i lagen(1886:84 s. 14) angående skyldighet för utländsk man att i rättegång vid svenskdomstol mot inländsk man ställa borgen för kostnad och skada Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1886:84 s.14) angående skyldighet för utländsk man att i rättegång vid svensk domstol motinländsk man ställa borgen för kostnad och skada' delsatt i 3 § ordet "Konungen" skall bytas ut mot "Regeringen",dels att 1 S skall ha nedan angivna lydelse. V\\\ut\ändsk man, evadhan är här Vill utländsk medborgare, som ej i landet bosatt ellericke, hos svensk är bosall här i landet, eller inländsk domstol kära tillsvensk man, åligger juridisk person väcka talan vid svensk det käranden att, om svaranden domstol mot svensk medborgare eller sådant yrkar, till denne avlämna svensk juridisk person, åligger det löftesskrift av tvåvederhäftige, inom käranden att, om svaranden sådant landet bosatte svenskemän, de där yrkar, till denne avlämna löftesskrifl borga en för bägge ochbägge för en av två vederhäftige, inom landet såsom föregen skuld förden kostnad bosattesvenskemän, dedärborgaen och skada, som kärandengenom för bägge och bägge för en såsom för laga kraft ägande beslut irättegången egen skuld för den kostnad och kan kännas skyldig attgälda svaran- skada, som käranden genom laga den, eller ock ställaannan säkerhet kraft ägande beslut i rättegången kan Ej må dock sådantyrkande kännas skyldig att gälda svaranden, 1Senaste lydelse av 3 s 1956:231. 1 1978/79. JuU 1978/79:37 2 framställassenare än vid första rätte- eller ock ställa annan säkerhet gångstillfälle, då svaranden lillstä- härför. Ej må dock sådant yrkande deskommer; och må ej heller sådan framställassenareän vid första rätte borgen eller säkerhet fordras, där gångslillfälle, då svaranden lillstä- utlånningens talan innefattar allenast deskommer; och må ej heller sådan genstämning eller grundas å växel borgen eller säkerhet fordras, där eller äger rum i följd av offentlig kärandens talan innefattar allenast stämning, som av domstol eller genstämning eller grundas å växel domare utfärdats. eller äger rum i följd av offentlig stämning, som av domstol eller domare utfärdats. Denna lag träder i kraft . Säkerhet som har ställts skall alltjämt bestå. I motionen 1978/79:2441 avGunilla () ochAnne-Marie () hemställs dels att beslutar om sådanändring av lagen (1886:84 s. 14) angående skyldighet för utländsk man att irättegång vid svensk domstol mot inländsk man ställa borgen för kostnad ellerskada, att i 1 !j föreskriven löftesskrift kan avgivas även av"vederhäftig kvinna" (yrkande 1), dels att även i övrigtbeslutar om sådana ändringar av lagen och dess rubrik alt den kommer attomfatta kvinnor, såväl utländska som inländska (yrkande 2). I propositionen föreslås smärre ändringar i lagen(1886:84 s. 14) angående skyldighet för utländsk man att i rättegång vid svenskdomstol mot inländsk man ställa borgen för kostnad och skada. Enligtlagen, som upptar tre paragrafer, är utländsk medborgare som väcker talan motsvensk medborgare vid domstol här i landet i princip skyldig att ställasäkerhet för de rättegångskostnader som käranden kan bli ålagd att betala tillsvaranden, Skyldigheten att ställa säkerhet är beroende av att svaranden yrkaratt säkerhet ställs. Skyldigheten har i lagtexten angivits som ett åliggandeför kära,nden "att om svaranden sådant yrkar, till denne avlämnalöftesskrift av två vederhäftige, inom landet bosatte svenske män, de där borgaen för bägge och bägge för en såsom för egen skuld för den kostnad och skada,som käranden genom laga kraft ägande beslut i rättegången kan kännas skyldigatt gälda svaranden, eller ock ställa annan säkerhet härför". JuU 1978/79:37 3 Skyldigheten att ställa säkerhet gäller oavsett omkäranden är bosatt här i landet eller inte men kan upphävas genomöverenskommelse med främmande stat. Sådana överenskommelser har också träffalsi betydande utsträckning. 1propositionen föreslås att lagen ändras på det sättet att utländska medborgaresom har hemvist i inte längre skall vara skyldiga att ställa säkerhet.Dessutom föreslås en ändring i förtydligande syfte samt utbyte av ordet"Konungen" mot "Regeringen". Imotionen 2441 yrkas att lagen ändras också på det sättet att sådan löftesskriftsom anges i lagen kan avges även av "vederhäftig kvinna" samt attlagens rubrik och lagen i övrigt kommer att omfatta kvinnor, såväl utländskasom inländska. Motionärerna uttalar i motionen att sådana ändringar torde stå igod överensstämmelse med de principer som hävdats i den avlämnadepropositionen 1978/79:175 med förslag till lag om jämställdhet mellan kvinnoroch män i arbetslivet, m. m. Utskottetansluter sig till uppfattningen i propositionen att anknytningen tillmedborgarskapet, när det gäller att ställa säkerhet, torde avspeglaförhållandena , då rörligheten mellan länderna var mindre ochmedborgarskapet i större utsträckning anknöt till bosättningslandet. Önskemåletatt i angivet hänseende jämställa utlänska medborgare som har hemvist i Sverigemed svenska medborgare bör därför tillgodoses. Ävenlagens föreskrift att löftesskrift, dvs. borgensförbindelse, skall avlämnas avtvå vederhäftiga svenska män återspeglar en äldre tids förhållanden. Att lageni dag avser såväl kvinnor som män är emellertid ställt utom varje tvivel. Frånsakliga utgångspunkter saknas därför anledning till åtgärder till följd avmotionen. Medanledning av det språkbruk som använts i lagtexten och som föranlettmotionsyrkandel har utskottet särskilt uppmärksammat den språkliga utformningenöver huvud taget av ifrågavarande lagförslag. Lagtexten, som endast obetydligtändrats sedan tillkomsten , är ålderdomlig och svårläst. Den torde lormånga människor vara åtminstone delvis obegriplig- Detförslag till ändring av lagen som läggs fram i propositionen har utformatsenligt centralt utfärdade regler och anvisningar för författningsskrivning somgällt och som inneburit att man vid ändringar eller tillägg iförfattningar skall använda ett språk, som anknyter till författningen iövrigt. har emellertid kritik riktats mot dessa"konserverande" ändringsregler liksom mot språket i författningarnaöver huvud taget. 1 följd härav har språkreglerna setts över av statsrådsberedningensspråkexperter. 1 anslutning härtill har inom statsrådsberedningen upprättats enPM betecknad Några riktlinjer för författningsspråkci. I promemorian, som ärdagtecknad , uttalas bl. a. följande: JuU 1978/79:37 4 Man bör i Ibrtsäitningen inte vara främmande förtanken att arbeta om äldre författningar av enbart språkliga skäl. Detta kanemellertid, bl. a. på grund av tidsbrist, ske bara i ganska begränsadomfattning. Däremot bör man alltid ta tillfället i akt att modernisera en äldreförfattning språkligt, när man skall göra en saklig ändring i den. För dettamoderniseringsarbete bör följande riktlinjer gälla. ---- Man skall alltidarbeta om de delar av en äldre författning som berörs av de sakliga ändringarna.Den gällande regeln ("Gröna boken" s. 35, "Språket ilagar och andra författningar" s. 40) att man vid ändringar eller tilläggi författningar skall använda ett språk som anknyter till författningen iövrigt skall således överges. Detta ställningstagande innebär först och främstatt tillägg skall följa de språkregler som gäller för nya författningar. Denspråkliga moderniseringen skall emellertid inte stanna vid detta. Somhuvudregel bör gälla att åtminstone den paragraf som berörs av en sakligändring arbetas om språkligt. När en paragraf är indelad i moment kan i ställetmomentet vara en lämplig avgränsning. Om många ändringar görs i ett lätturskiljbart avsnitt av en författning, t. ex. ett kapitel, bör man arbeta omhela avsnittet. Uttalandena i anvisningarna ligger i linje med vadstatsminister anför beträffande lagstiftningen i propositionen1978/79:111 om åtgärder mot krångel och byråkrati m. m.; mycket kan enligtstatsministern göras för au upphäva föråldrade lagar och moderniseraobegripliga förordningar. mening bör mot bakgrund av dessa anvisningar och statsrådsuttalandenlagtexten i samband med den nu aktuella sakliga ändringen ses över ochmoderniseras, så att den får en språklig utformning som svarar mot dagens krav.Med tanke på att lagen omfattar endast tre paragrafer bör översynen omfattahela lagen. Översynen bör ankomma på regeringens kansli och en ny propositionföreläggas rik.sdagen möjligt. Utskottet föreslår såledesatt med anledning av motionen avslår propositionen. att med anledning av motionen1978/79:2441 c/e/s avslår propositionen 1978/79:186, f/e/5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om framläggandet av nytt lagförslag. Näiyarande:Lisa (), (), (), iRösiånga (fp), (), (), (), HansPettersson i (s), (), (t)*. (), () och (). *Ej närvarande vid betänkandets justering. OdTAH (,2!2J Sloikholni l'i7o