bet · G201FiU35 · 1978-12-31 00:00:00 — Denya bestämmelsema iimebär att statsbidrag fr. o. m. skall utgåmed av de beräknade kostnadema för anskaffande eller förhyrande avelevhem avsett för elever i grundskola och gymnasieskola samt för studerande ikommunal högskoleutbildning. När särskilda skäl föreligger bör emellertid efter beslut av regeringen i varje särskilt fall bidrag kunna utgå med 75 %av de beräknade kostnadema. Bidrag till förhyrande av elevhem begränsas liksomhittills till gymnasieskola och högskoleutbildning. Utbildningsutskottetanser att i enlighet med förslag i propositionen 1978/79: 95 börbesluta om avveckling av statsbidragen till FiU 1978/79: 35 100 bostäderför lärare, audivisuell utrustning och inventarier i teknikverkstad. 3.Bidrag tiU undervisningsmateriel inom gymnasieskolan m. m. Regeringen föreslår i fråga om statsbidraget tillförsta uppsättningen stadigvarande undervisningsmateriel för gymnasieskolan ochkommunal högskoleutbildning den ändringen att bidrag i fortsättningen endastbör utgå för naturvetenskaplig och fyraårig teknisk linje och närliggandespecialkurser, tvååriga yrkesinriktade linjer samt yrkesinriktade specialkurseroch högskoleutbildning i vad avser tekniska yrken och vårdyrken. Imotionen 1978/79: 1385 yrkas den ändringen av nuvarande bestämmelser attstatsbidrag också skall utgå för återanskaffning av undervisningsmateriel. Regeringenföreslår förstärkningar av skatteutjämningssystemet som till en mindre delskall finansieras genom avveckling av ett antal speciella bidrag. Utskottet,som i hkhet med föredragande statsrådet finner att statsbidraget tillstadigvarande undervisningsmateriel inom gymnasieskolan utgör enstimulansfaktor och därför ej helt bör avskaffas, kan för sin del accepteraförslaget till ändrade statsbidragsregler med hänsyn till attskatteutjämningsbidragen reformeras. motionen 1978/79:1385 yrkade ändringen, som innebär en betydande utvidgningav statsbidragstilldelningen, avstyrker utskottet. Stockhohnden På utbildningsutskottets vägnar Närvarandevid ärendets slutbehandling: (), (), (), (), (), (), (), (), (), Hans Nyhage (m), (), (), (), () ochTorsten (). FiU 1978/79: 35 101 Jordbruksutskottetsyttrande /79:3 y medanledning av propositionen 1978/79: 95 om den kommunala ekonomin jämte motioner Genom beslut har finansutskottethemställt om yttrande från jordbruksutskottet över propositionen 1978/79: 95 omden kommunala ekonomin i vad avser de delar av propositionen som hänför sigtill utskottets beredningsområde jämte ev. motionsyrkanden i anslutninghärtill. Förevarandeärende berör jordbruksutskottets onuråde i fråga om bidrag till kommunema tillinvesteringar i avloppsreningsverk. Propositionen innefattar, såvitt nu är i fråga, ettförslag om avveckling av de specialdestinerade statsbidragen till kommunalaavloppsreningsverk. Det påpekas att bidraget till reningsverk tidigare haft enpåtaglig stimulanseffekt. Chefen för budgetdepartementet anser emellertid (s.92) att bidraget numera har mist sin stimulerande effekt då kommunerna pågrimd av miljövårdskrav är ålagda att bygga avloppsreningsverk som motsvararkraven för högsta bidragsprocent. Nuvarande bidrag till avloppsreningsverkanses därför kunna avvecklas. En viss övergångstid bör dock medges så attkommunema kan atipassa planeringen efter de nya fömtsättningama. Bidrag enhgtnuvarande regler bör därför kunna utgå för investeringar som igångsätts imderår 1980. Fr. o. m. bör denna bidragsmöjlighet upphöra.Chefen för budgetdepartementet har vid sin bedömning samrått med chefen förjordbmksdepartementet, som i bilaga 5 till propositionen lägger fram förslagtill närmare riktlinjer för hur den planerade avvecklingen skall genomföras. Förinnevarande budgetår får statsbidrag till kommunala avloppsreningsverkbeviljas intill ett belopp av 90 milj. kr. Också för /80 börbidrag enhgt nuvarande regler få beviljas inom en ram av denna storlek. Förutbetalningarna från anslaget under nästa budgetår beräknar chefen förjordbmksdepartementet ett medelsbehov av 100 milj. kr. FiU 1978/79: 35 102 I motionen 1978/79: 2351 av m. (c) hemställs, såvitt nu är i fråga (yrkande 2), att beslutar uttalaatt övergångstiden under vilken statsbidrag utgår för avloppsreningsverk utsträckstill på sätt som angivits i motionen. Imotionen 1978/79: 2371 av m. fl. (s) hemställs, såvitt nu är i fråga(yrkande 4), att beslutar avslå regeringens förslag om attstatsbidraget till kommunala avloppsanläggningar skall upphöra att gälla frånden . Till grund för propositionen 1978/79: 95 om denkommunala ekonomin ligger förslag framlagda av kommunalekonomiskautredning (KEU 76). I delbetänkandet (SOU 1977; 48) översyn av de speciellastatsbidragen till kommunema redovisas resultatet av en av kommitténverkställd granskning av ett femtiotal av dessa statsbidrag. Granskningen harföranlett KEU 76 att förorda att ett antal speciella statsbidrag avvecklas ochatt härigenom frigjorda medel förs över till skatteutjämningssystemet. Syftetmed den bidragsgivning till kommuner och landstingskommuner som i dessa fallavses är att ge ett allmänt finansiellt stöd. Omdäremot syftet är att stimulera utbyggnaden av vissa kommunala tjänster elleratt stödja kommunerna och landstingskommunerna som ett led i konjunktur- ocharbetsmarknadspolitiken, anser KEU 76 att det finns skäl för en fortsattspecialdestinerad statsbidragsgivning. I sin genomgång av de speciella bidragenfinner utredningen dämtöver att vissa ytterligare skäl föreligger för attbibehålla en del av de nuvarande bidragen. KEU:sbedömning innebär att kommittén funnit skäl för att huvuddelen av de granskadebidragen t. v. skall bibehållas. Detta gäller bl. a. bidraget till kommunemasinvesteringar i avloppsreningsverk, som kommittén anser skola fortsätta attutgå. Propositionen innebär sålunda på denna punkt ett frångående av KEU;sförslag. Utskottetvill för sin del ifrågasätta om det inte ännu är för tidigt att avvecklaförevarande statsbidragsform. Somäven anförs i propositionen har mycketomfattande insatser gjorts när det gäller den kommunala avloppsreningen.Naturvårdsverket har i en rapport till regeringen beräknatinvesteringskostnadema för kommunala reningsverk till ca 4,1 miljarder kr.under perioden 19681978. Till dessa investeringar har ca 1,6 miljarder kr.utgått i statsbidrag. Den kommunala avloppsreningen har därmed utgjort enbetydande del av de totala insatserna inom miljövården i vårt land under dennaperiod. Utbyggnaden har resulterat i att en mycket stor del avtätortsbefolkningen nu bor i orter med re- FiU 1978/79: 35 103 ningsverkmed tillfredsställande reningsgrad. Av den utredning som påregeringens uppdrag gjort framgår emellertid att betydande investeringar förden kommimala avloppsreningen behöver göras också . har beräknat investeringsbehovet för att allatätorter skall uppnå de reningskrav som normalt ställs till ca 2,9mUjarder kr. föreslår att statsbidrag enligti huvudsak samma prm-ciper som f. n. skall utgå , varefterbidragssystemet skall kunna avvecklas. Utskottetdelar uppfattning att statsbidrag enligt nuvarande principerbör kunna utgå under ytterligare framöver. Om detta statsbidragtas bort i nuvarande utbyggnadsskede kommer möjligheterna till fortsattutbyggnad av avloppsreningen att försämras, som påfrestningarna påvissa kommuners ekonomi blir stora. Regeringensställningstagande gmndas bl. a. på förslag av () iyttrande över rörande bidragsgivningen till kommunalaavloppsreningsverk. RRV framhåller att flera faktorer gjort att bidragetsstimulanseffekt nu har tenderat att minska. Förutom det förhållandet att kravenvid prövningen enligt miljöskyddslagen successivt har skärpts till den nivå somger högsta bidragsprocent nämns att kostnadsutvecklingen medfört att, i varjefall för de större reningsverken, bidragets andel av de verkliga investeringskostnadernaalltmer minskat. Utskottet finner för sin del detta resonemang intetillräckligt övertygande för att motivera den förordade avvecklingen av detnuvarande bidragssystemet. Kvar står ju alltjämt den stimulanseffekt somförevarande speciella bidragsmöjligheter i sig innebär. EnligtKEU 76;s bedömning skulle vissa finansiella problem kunna uppkomma omkommunerna vid utbyggnaden av avloppsreningsverk inte fick täckning för den delav kostnadema som motsvaras av det statliga investeringsbidraget. Helafinansieringen skulle då ske på samma sätt som sker för den ickestatsbidragsberättigade delen. Detta skulle innebära att även kostnadermotsvarande nuvarande bidragsandel finansieras med hjälp av lån eller avkommunala medel. KEU 76 ser det inte möjligt att garantera kommunerna att dessalånemöjligheter finns på kreditmarknaden . Bidraget kanvidare ses som en ersättning för en del av de kostnader kommunerna åsamkasgenom en i praktiken obligatorisk uppgift. Det i propositionen framlagdaförslaget om reformering av skatteutjämningssystemet torde inte innefatta någonmotsvarande kompensation. Vadhär anförts innebär att utskottet anser att finansutskottet bör föreslåriksdagen att avslå i propositionen 1978/79: 95 framlagt förslag om avvecklingav statsbidragen till kommunala avloppsreningsverk. Utskottet tillstyrkersåledes motionen 2371 i förevarande del. FiU 1978/79: 35 104 2351förordad förlängning av övergångstiden för avvecklingen blir därvid uiteaktuell. Ipropositionen framlagt förslag till bidragsram och anslag för nästa budgetårföranleder ingen erinran från utskottets sida. Närvarande:Einar (), (), (), ()*, ()*, (), (), AmeAndersson i (), (), (), IngemarHallenius (c), (), i (c), () och (). *Ej närvarande vid yttrandets justering. avHans Wachtmeister (), (), i () och SvenEric Lorentzon (m), som anser att utskottet i sitt yttrande tillfinansutskottet bort tillstyrka bifall till propositionen 1978/ 79: 95 iberörda delar och som därvid anför: Isamband med att det speciella investeringsstöd som kommunema nu har upphör börmedlen överföras till skatteutjämningssystemet. En förskjutning istatsbidragsgivningen från specialdestinerade bidrag tillskatteutjämningsbidrag bör också som KEU 76 konstaterar leda till att ansvaretför prioriteringar mellan olika kommunala verksamheter i ökad grad konuner attåvila de kommunala beslutsinstanserna. En minskad specialdestineradbidragsgivning bör därmed öka fömtsättningama för att den kommunala servicenanpassas till lokala förhållanden och prioriteringar. Vivill framhålla att regeringens förslag till avveckling av statsbidragen tillde kommunala avloppsreningsverken i sin nuvarande generella utformning inteinnebär att ambitionsnivån när det gäller de kommunala vattenvårdsfrågorna fårsänkas. Den nya formen för bidragsgivning får heller inte medföra att takten ibyggande av avloppsreningsverk avsaktas. Reglerna för ikraftträdande böranpassas härtill. Slutligenvill vi i likhet med chefen för jordbmksdepartementet också peka på demöjligheter som kan finnas att i vissa fall finansiera utbyggnad avreningsverk med beredskapsmedel. FiU 1978/79: 35 105 Civilutskottetsyttrande /79: 3 y över propositionen 1978/79:95 om den kommunala ekonomin jämte motioner, alltsåvitt gäller civilutskottets beredningsområde har genom beslut den 20 mars 1979hemställt om yttrande över propositionen 1978/79: 95 (budgetdepartementet)jämte eventuella motioner, allt i vad avser civilutskottets beredningsområde.Ytirandet borde om möjligt avlämnas . yttrandeomfattar följande avsnitt av propositionen: Punkten 2.8 (s. 74-79)statskommunala bostadsbidrag och kommunala bostadstillägg till folkpension. Iyttrandet behandlas även fyra motionsförslag. Två av motionerna 1978/79: 788(s), yrkandet 19 såvitt nu är i fråga, och 1065 (vpk), yrkandet 1, har väcktsunder allmänna motionstiden och hänvisats till civilutskottet. Civilutskottetöverlämnar med detta yttrande dessa två motionsyrkanden till finansutskottetsfortsatta beredning. Vidarebehandlas i yttrandet de med anledning av propositionen 1978/79: 95 väcktamotionerna 1978/79: 2307 (vpk), yrkandet 3, och 2352 (c), yrkandet 3. Uppgifteri anslutning till sistnämnda motion lämnas i bilaga till detta yttrande. Behovet av samordning mellan systemen förstatskommunala bostadsbidrag och kommunalt bostadstillägg till folkpension(KBT) tas upp i propositionen (s. 7479). Därvidanför budgetministern att enligt hans mening bör en mera fullständigsamordning mellan de två bostadsbidragssystemen eftersträvas. Detta har hävdatsäven av boende- och bostadsfinansieringsutredningarna i deras slutbetänkande(SOU 1975: 5152) och av kommunalekonomiska utredningen (KEU) i slutbetänkandet(SOU 1977; 78). Liknande önskemål har framförts i flera remissyttranden överKEU liksom i . Ävenenligt utskottets mening bör en mera fullständig samordning mellansystemen ske. Medhänsyn till tekniska svårigheter och svårbedömbara kompensations- ochfinansieringsfrågor bedömer emellertid KEU att en fullstän- FiU 1978/79: 35 106 digsamordning mellan de båda bidragssystemen kräver ytterligare utredning. Olikheternagäller definitioner av olika begrepp. Sålunda är inkomstbegreppet olika i debåda systemen liksom det inkomstår som ligger till grund för bestämning avbidrag och tillägg. Vidare är förmögenhetsbegreppet olika liksom beräkningenav bostadskostnaderna och reglerna om tillåten bostadsstorlek. Dessutomfinns olikheter av mera grundläggande natur som bl. a. innebär att i detstatskommunala systemet bidrag inte utgår för den del av bostadskostnaden somunderstiger den s. k. nedre hyresgränsen, f. n. Detstatskommunala bidraget är begränsat till av kostnaden mellan de s. k.hyresgränserna medan KBT kan utgå till hela kostnaden. Staten finansierarhuvuddelen av de statskommunala bostadsbidragen och endast en mindre del avKBT. Iavsikt att uppnå den önskade samordningen mellan systemen anförbudgetministern att han kommer att ta initiativet till att en interdepartementalarbetsgrupp tillsätts med uppgift att utreda de tekniska förutsättningarna attinom en rimlig kostnadsram samordna systemen. Utskottethar ingen erinran mot en utredning om samordning av systemen. Utskottet anseremellertid att det bör närmare övervägas om inte denna uppgift bör anförtros åtden utredning om översyn av bostadsbidragen till barnfamiljer m. fl. sombostadsministern enligt uppgift kommer att tillkalla. Dennautredning, som får parlamentarisk förankring, kommer enligt vad utskotteterfarit (se CU 1978/ 79: 26 s. 5458) att göra en tämligen bred översyn av detstatskommunala systemet. Det kan i detta sammanhang även vara både lämpligtoch nödvändigt att närmare överväga de frågor som enligt budgetministern böråvila den omnämnda interdepartementala arbetsgruppen. Vad civilutskottet anförtom det fortsatta utredningsarbetet bör finansutskottet föreslå attsom sin mening ge regeringen till känna. KEU föreslog en samordning mellan de båda systemendels vad gäller den övre hyresgränsen, dels beträffande statsbidragsprocenten.Enligt KEU:s förslag borde som lagstadgad miniminivå införas en övrehyresgräns i KBT-systemet. De övre hyresgränserna som föreslogs överensstämdemed dem som gällde för hushåll utan barn för statskommunala bostadsbidrag vidtiden för utredningens förslag. Statsbidrag borde enligt KEU utgå tillbåde KBT och statskommunala bostadsbidrag. Budgetministernanser det önskvärt att skillnaderna mellan kommunerna vad avser konstruktionoch beloppsnivå för KBT utjämnas och att de i årets budgetpropositionföreslagna övre hyresgränserna för de statskommunala bostadsbidragen fr. o. m.år 1980 bör gälla även för KBT. En samordning mellan de två systemen ökarenligt budgetminis- FiU1978/79: 35 107 tern behovet av att en gemensam lösning väljs förfördelningen av finansieringen mellan stat och kommun. F. n. svarar staten för72 % av kostnaderna för de statskommunala bostadsbidragen mot endast 10 15 %av KBT-kostnaderna. I likhet med KEU förordar budgetministern sammastatsbidragsandel i de båda systemen. Statsbidrag föreslås utgå avkostnaderna för bostadsbidragen. I den under allmänna motionstiden väckta och tillcivilutskottet hänvisade motionen 1978/79: 788 (s), yrkandet 19, hemställs atten av bostadsministern aviserad utredning om bostadsbidragens administrationbör belysa bl. a. frågorna om lagstadgad miniminivå för KBT och gemensammahyresgränser mellan de båda systemen. Med anledning av vad som anförts om miniminivå ochstatsbidragsandel får utskottet anföra följande. Utskottet har inte att bedömafrågan om principerna för statsbidraget och ej heller effekterna av de nuföreslagna reglerna såvitt avser KBT-systemet, såvida inte dessa reglerpåverkar det statskommunala bostadsbidragssystemet. Enligt utskottets mening ärdet emellertid viktigt att reformer genomförs som ökar samordningen mellan debåda systemen och som så långt möjligt utjämnar de skillnader ibidragsgivningen mellan de olika kommunerna som är en följd av systemenstekniska utformning. Utskottet har sålunda från de utgångspunkter utskottethar att beakta ingen erinran mot de av budgetministern i detta sammanhangförordade förslagen. Vad som föreslagits i motionen 1978/79; 788 (s), yrkandet19 såvitt nu är i fråga, får i huvudsak anses tillgodosett genom förslag ipropositionen. Andringen av statens andel avkostnaderna för statskommunala bostadsbidrag till barnfamiljer m. fl. och tillvissa folkpensionärer tas upp i bilaga 6 till propositionen. Med hänvisningtill vad budgetministern tidigare anfört förordar bostadsministern attstatsbidrag till statskommunala bostadsbidrag till barnfamiljer m. fl. (SKBB)skall utgå fr. o. m. . F. n. utgår statsbidrag till SKBB . När bidragetberäknas beaktas dock högst av den bostadskostnad som ligger mellan de s.k. nedre och övre hyresgränserna. Utskottet förutsätter att beräkningen av statsbidragetäven efter kommer att ske enligt nu gällande ordning, dvs.att staten ersätter högst av bostadskostnaden mellan hyresgränsema och attförslaget som förs fram endast innebär att statsbidragsandelen sänks från 72till . Med hänvisning till vad som ovan anförts om samordning mellansystemen föreslår civilutskottet att finansutskottet godkänner förslaget omändring av statens andel av kostnaderna för statskommunala bostadsbidrag tillbarnfamiljer m. fl. och till vissa folkpensionärer som bostadsministern förordat. FiU 1978/79: 35 108 I motionen 1978/79: 1065 (vpk), yrkandet 1,föreslås uttala sig för en omläggning av bostadsstödet tillbarnfamiljer och hushåll utan barn att bli en helt statiig angelägenhet och hosregeringen hemställa om att förslag med denna inriktning skyndsamt utarbetas.Yrkandet 3 i motionen 1978/79: 2307 (apk) innebär att skall beslutaatt åtgärder utan dröjsmål vidtas för att ernå fullständig samordning av SKBBmed de kommunala bostadstilläggen och att bidragen i sin helhet utgår urstatskassan. Utskottethar ovan uttalat sig för en mera fullständig samordning avbostadsbidragssystemen . Det är emellertid inte nu lämpligt att förordaen längre gående samordning än vad som föreslagits i propositionen. I motionen 1978/79; 2352 (c), yrkandet 3, hemställsatt hos regeringen anhåller om utredning av frågan om omfattningenoch stödgivningen m. m. till idrotts- och friluftsanläggningar i bostadensnärhet. Motionärernaerinrar om att regler om vilka anläggningar i bostadens grannskap och vad somfår räknas in som stÖdberättigat i den statliga bostadslångivningen finns.Beträffande idrotts- och friluftsanläggningar i bostadsmiljön behövs enligtmotionärerna nya råd och rekommendationer om vad som skall räknas in ilåneunderlaget. bör därför ges i uppdrag att i samråd mednaturvårdsverket närmare utreda frågan. Utskottetvill anföra följande. I bilaga till detta yttrande har sammanfattningsvisredogjorts för de regler som gäller för belåning av lokaler m. m. i den måndessa regler faller inom civilutskottets beredningsområde. Som framgår avbilagan kan under särskilda förutsättningar statligt finansiellt stöd utgå förbostadskomplement för motion och rekreation. Regeringen har uppdragit åtbostadsstyrelsen att meddela föreskrifter bl. a. om låneunderlag ochpantvärde. följer fortlöpande dessa frågor. Utskottet harförutsatt att därvid kan beaktas de berättigade anspråk som kan ställas på stödför åtgärder inom en grannskapsenhet e. d. Mot bakgrund härav finns intetillräcklig anledning att föreslå att en särskild utredning görs om ändring avnu gällande bestämmelser i detta avseende. föreslår attfinansutskottet avstyrker motionen 1978/79: 2352 (c), yrkandet 3. Frågor rörande kommundepartementetsverksamhetsområde tas upp i bilaga 7 till propositionen. Beträffande frågan omåtgärder för att förebygga jordskred, m. m. förordar kommunministem attkostnader för sådana åtgärder t. v. får belasta anslaget för oförutseddautgifter. Utskottet föreslår att vad kommunministern förordat tillregeringsprotokollet får grunda ett motsvarande medgivande från riksdagenssida. FiU 1978/79: 35 109 iövrigt föreslagits i bilaga 7 har inte givit utskottet anledning till erinraneller särskilt uttalande. Stockholmden På civilutskottets vägnar . Närvarande:Kjell A. (), Per (), (), OskarLindkvist (s), (), (), (), (), (), (), Per-ErikNisser (m), i (c), (), () och Per (). Per-OlofStrindberg (m) och () anför: Utskottethar i yttrandet godtagit vad i propositionen 1978/79: 95 anförts om samordningmellan de båda bostadsbidragssystemen. Samordningen innebär bl. a. att denövre hyresgränsen skall vara gemensam oavsett om statskommunalt bostadsbidrageller kommunalt bostadstillägg till folkpension utgår. Vi har ingen erinran motatt så sker men förutsätter att den övre hyresgränsen för kommer attläggas fast med utgångspunkt i det nya förslag till bostadsbidrag som harbegärts i reservation (m) till betänkandet CU 1978/79: 26 om anslag tillbostadsbyggande m. m. FiU 1978/79: 35 110 Uppgifteri anslutning till motionen 1978/79: 2352 (c) Ett finansieringsstöd genom bostadslån kan lämnasför olika typer av utrymmen. Sombostäder och sålunda med samma subventions- och prioriteringsregler somvanliga bostadslägenheter räknas vissa utrymmen som kan anses utgöra en delav den enskilda lägenheten men som av praktiska skäl förts samman tillgemensamma utrymmen inom eller i omedelbar anslutning till bostadshuset. Hithör enligt föreskrifter smärre hobby- och motionsrum, bastusamt fritids- och samlingslokaler i direkt anslutning till en mindre gruppbostäder i allmänhet högst 200 m avsedda för högst 100 bostadslägenheter. Ävenvissa lokaler omfattas av bostadslångivningen. De kan antingen räknas in ilåneunderlaget och därmed påverka storleken av bostadslånet eller räknas inendast i pantvärdet och därmed möjliggöra att för bostadslånet godtassäkerheter med ett högre förmånsrättsläge. För lokaler utgår inte räntebidrag.Byggnadskrediter och bottenlån är prioriterade för hus som uppförts medbostadslån även i den del de avser lokaler i låneunderlag eller parrtvärde. Enallmän förutsättning för att lokaler får ingå i låneunderlag eller pantvärde ärbl. a. att de fyller ett normalt servicebehov och att de är avsedda att betjänaett bostadsområde en grannskapsenhet. Detta begrepp knyter an tillgångavstånd i sammanhängande tät bebyggelse. Vid låg och spridd bebyggelse kandessa avståndsgränser överskridas (befolkningsunderlag motsvarande låg- ochmellanstadieskolans). Till denna huvudregel kommer ett undantag för vissaangelägna anläggningar, t. ex. hälsovårdscentraler och vissa butiker, somtillgodoser ett normalt servicebehov men betjänar ett större underlag (högstadieskolans). Fördelningenav lokaltyperna på låneunderlags- resp. pantvärdesloka-ler har avbostadsstyrelsen exemplifierats på följande sätt: Tilllåneunderlag hänförs i första hand: Dagligvarubutik(1 200 m); mindre butik (t. ex. konditori, mindre bageri, kioskbutik, affär förtobak, sybehör, kläder, färger, järnvaror, papper, blommor, elektrisk materiel,frisérsalong, apotek, hantverkslokaler); (300 m vardera, dock högst 1 500 msammanlagt). Avdelningskontorför bank och post; (200 m vardera); biblioteks-fihal; (800 m). Samlings-,hobby- och klubblokaler (500 m); mindre motionslokal (300 m); fritidsgård (1000 m''); förskola (daghem och deltidsgrupp) fritidshem; (maxytor per plats enligtföreskrifterna under 24 §).