bet · G201KU29 · 1978-12-31 00:00:00 — Detskulle bli ökad kontakt mellan politiker och en del av väljarkåren, ett viktigterfarenhetsutbyte och en bättre förståelse - kanske t. o. m. en ömsesidigförståelse - för problem och svårigheter i arbetslivet. I motionen 1096 av () hemställs"att beslutar återinföra traditionen med intågandedrabanter vid högtidliga öppnande". I motionen 1684avGunnel (c) hemställs"att beslutar om en gemensam samvaro efter riksdagsöppnandet ienlighet med motionen". I motionen 1685 av () och BoLundgren (m) hemställs "att uppdrar åt talmannen att undersökamöjligheterna att i stort sett återgå till tidigare ceremoniel vid riksmötetsöpprtande och förlägga huvuddelen av ceremonierna till rikssalen". 1 motionen 1689 av m. fl. (m)hemställs "att uttalar 1. attriksmötets öppnande vid början av varje ny mandatperiod bör äga rum i rikssalenunder former som i stort ansluter till dem som tidigare tillämpades vidriksdagens högtidliga öppnande, 2. attriksmötets öppnande under mellanliggande år bör ske i underformer som fastställs av talmannen i samråd med vice talmännen". KU 1978/79:29 11 När utskottet senast behandlade frågan omriksdagsöppnandet med anledning av motionsyrkande i ämnet anfördes följande idel av godkända betänkandet (KU 1976/77:36 s. 10): Utskottet har tidigare behandlat motioner medliknande yrkanden. Motionerna har avstyrkts, varvid hänvisats tillriksdagsordningens bestämmelse alt talmannen i samråd med vice talmännen skallfastställa ceremo-nielet för öppningssammanträden. Utskottet harinte funnit anledning att ompröva sitt tidigare ställningslagande i frågan.Utskottet avstyrker därför motionen. Utredningen angående en allmän översyn avriksdagens arbetsformer har lagt fram en slutrapport över sin verksamhet (Förs.1978/79:15). I slutrapporten behandlas en rad frågor som på olika sätt rörriksdagens arbete och riksdagsledamöternas arbetssituation. I del sistnämndaavseendet redovisas resultatet av en enkätundersökning som omfattar samtligariksdagens ledamöter. Undersökningen visar att arbetsläget för dagens svenskarikspolitiker är mycket ansträngt och alt arbetsbelastningen tenderar att öka. Motden angivna bakgrunden är det självfallet av stor vikt att formerna förriksdagens arbete fortlöpande ses över och all de möjligheter som står tillbuds alt underlätta och effektivisera arbetet tas till vara. Det kan erinras omatt arbetsformsutredningen tidigare lämnat förslag i frågor om bl. a. riksdagensarbetsplanering i stort, års- och veckoryimen i riksdagsarbeiet,debatt-reglerna vid kammarens sammanträden, utskottsorganisationen, utskottensmandattid, ärendefördelningen mellan utskotten saml revisorersorganisation och verksamhetsformer (Förs. 1975/76:15, 1977/78:17 och1978/79:4). Utredningens förslag i fråga om revisorernas verksamhet har nyligentillstyrkts av finansutskottet (FiU 1978/79:26). Övriga förslag har antagits avriksdagen (se KU 1975/76:45 och 1977/78:30). a. uppföljning av vissa tidigare behandlade frågor. Vidare läggsfram förslag till uppräkning av partigruppsstödet i syfte att bereda partiernaoch de enskilda riksdagsledamöterna bl. a. större möjligheter än attfölja forskningsfrågor. Bland de frågor i övrigt som särskilt behandlas skallnämnas frågan om behovet av ytterligare sammanträdesfria veckor, denbesvärliga situationen med anhopning a v propositioner som avlämnas sent underriksmötet, vissa frågor rörande den statliga planeringsprocessen och som nyssnämnts information i forskningsfrågor samt frågan om ordinarie representationför samtliga partier i utskott. Medanledning av förslaget har väckts motionen 2217 om utskottens sammansättningoch motionen 2218 om propositionsavlämnandet och ärendefördelningen mellanutskott. Utskottet tar i samband med behandlingen av förslaget och de nämndaföljdmotionerna lipp även de under allmänna motionstiden väckta motionerna 1089 och 1098 om offentliga KU 1978/79:29 12 utskottsutfrågningar,motionen 1102 om frågeinstitutet, motionen 1679 om ärendefördelningen,motionerna 1096, 1684, 1685 och 1689 om öppnande, motionen 1673 omvissa styrelseuppdrag för riksdagsledamot samt motionen 1681 om förbättrademöjligheter till praktiskt arbete för riksdagsledamot. Slutligen behandlarutskottet budgetpropositionens förslag till anslag, bilaga 20 punkten A 13.Riksdagen: Stöd till partigrupper för nästa budgetår. Vadförst gäller sammansättningen av utskott har utredningen inte kunnatfinna en helt tillfredsställande metod alt säkerställa önskemålet omutskottsrepreseniation för samtliga partier som uppnått den s. k.fyraprocentsgränsen. Utredningen föreslår inte någon ändring i gällande reglerom utseende och val av utskott. I stället har utredningen lämnat enrekommendation i frågan till partigrupper. Rekommendationen, bakomvilken staren majoritet inom utredningen, går ut på att vid de överläggningarmellan partierna som regelmässigt föregår utskottsvalen bör efiersträvasproportionell fördelning av del totala antalet utskottsplatser i enlighet medpartiernas styrkeförhållanden i . Utredningenutgår därvid ifrån att även i fortsättningen kommer att tillämpas den ordningsom varit bruklig att utskottsvalen företas med gemensamma listorför varje utskott. Om inte enighet skulle uppnås beträffande frågan om i vilkautskott parti skall bli representerat när partiet med den förordade metodeninte erhåller platser i samtliga utskott får det enligt utredningen ankomma påriksdagens valberedning alt föreslå en lösning av den frågan.Valberedningen kan även finna anledning att i vissa fall modifiera metoden förall åstadkomma likartade majoritetsförhållanden i samtliga utskott. Imotionen 2217 (m) hemställs att inte godkänner vad utredningenuttalat angående sammansättningen av utskott. Utskottetvill erinra om sina uttalanden i samband med behandlingen av motionsyrkanden ifrågan vid 1976/(KU 1976/77:36). Utskottet anförde därvid attdet självfallet var av stort intresse för alla de i representeradepartierna att delta i utskotlsarbetet. Även från allmän synpunkt fick detenligt utskottet anses mindre tillfredsställande att den nuvarande ordningenför val av utskott kan leda till att parti helt ställs utanför utskottsarbetet.Utskottet hänvisade till alt frågan kunnat lösas genom uppgörelser mellanpartierna. får den av utredningsmajoriteten lämnade rekommendationen anses varaen lämplig åtgärd alt lösa den angivna frågan. Utskottet tillstyrker såledesförslaget i denna del och avstyrker motionsyrkandet. Vadsedan gäller arendefördelningen mellan utskotten föreligger dels motionen 2218(m), vari allmänt begärs en översyn i syfte att utjämna arbetsbördan för deolika utskotten, dels motionen 1679 (s) som går ut på att frågor omarbetarskydd, arbetstid och semester förs över från socialutskottet tillarbetsmarknadsutskottet. Över den sistnämnda motionen har de nämnda KU 1978/79:29 13 utskottenyttrat sig (se bil. 1 och 2 till detta betänkande), varvid motionen avstyrktsav socialutskottet och tillstyrkts av arbetsmarknadsutskottet. Utskottetvill erinra om att arbelsformsutredningen tidigare företagit en översyn avutskoltsorganisationen och ärendefördelningen mellan utskotten, varvid ocksåden i motionen 1679 upptagna frågan behandlades,dock utan alt någon ändringföreslogs (se Förs, 1975/76:15). Utskottet har inte funnit skäl att i deltasammanhang förorda en ny översyn av ärendefördelningen och inte heller ansettsig nu böra tillstyrka den i motionen 1679 begärda ärendeöverföringen. Det kanemellertid erinras om att utskottet under nästa kommer att behandlaett antal motioner vari framställts krav på utredning i olikaförfattningsfrågor. Utskottet får då tillfälle att pröva behovet av en översynav de i motionerna upptagna frågorna. Utskottet föreslår att motionernaförklaras besvarade med vad utskottet anfört. Fråganom möjlighet bör införas att anordna offentliga utskottsutfrågningar tas upp imotionerna 1089 (m) och 1098 (fp). har behandlat ävendenna fråga men inte funnit anledning att lägga fram något förslag i dennariktning. Utskottet ansluter sig till utredningens bedömning och avstyrkermotionsyrkandena. Propositionsavlämnandetär ett problem som varit aktuellt i den svenska under en lång följdav år. Frågan är i hög grad föremål för uppmärksamhet under detta . Imotionen 2218 (m) som väckts med anledning av arbetsformsulredningens slutrapportyrkas att hos regeringen begär en skyndsam utredning om möjligheternaatt ytterligare lagreglera frågan om propositionsavlämnandet i syfie allåstadkomma en jämnare tidsmässig fördelning av ärendena under . anförföljande i frågan. början konstaterar utredningen att de otillfredsställande förhållandenbeträffande propositionsavlämnandet som var för handen tidigare tyvärrfortfarande föreligger. Trots att på olika sättuppmärksammats på problemet har någon varaktig förbättring inte inträtt. Det ärdärför enligt utredningen nödvändigt att i fortsättningen noggrantprövar om de propositioner som avlämnassent och sent kan lasupp till behandling och avgörande före slut respektive förejuluppehållet. Självfallet kan en uppskjuten behandling leda till att angelägnasamhällsreformer måste genomföras senare än vad regeringen planerat. Dettablir emellertid ofrånkomligt, om inte regeringen ger rimligatidsmarginaler för sin prövning av regeringsförslagen och motioner medanledning av dessa. Utredningenunderstryker vikten av att insatser görs inom att bemästraproblemet med anhopningen av propositioner till vissa tider. Utredningen hartrots de otillfredsställande förhållandena inte ansett sig böra förorda någraändringar i riksdagsordningen beträffande propositionsavlämnandet. Utredningenhänvisar till alt följer KU 1978/79:29 14 fråganom propositionsavlämnandet i samband med sin granskningsverksamhet. Somframgått kommer utskottet alt återkomma till frågan om propositionsavlämnandeti samband med dechargegranskningen. Utskottet delar arbetsformsutredningenssynpunkter och vill dessutom erinra om att själv har möjligheterattgöra prioriteringar mellan regeringsförslagen och skjuta upp vissa ärendentill senare behandling. Åtgärder i detta avseende är aktuella under innevaranderiksmöte. Det kan nämnas att en särskild pariamentarikergrupp sysslar medfrågan. Medhänvisning till det anförda tillstyrker utskottet utredningens förslag ochföreslär att yrkandet i motionen 2218 på denna punkt förklaras besvarad med detanförda. k. frågeinstitutet, dvs. interpellationer och frågor till statsråd frånriksdagens ledamöter, las upp i motionen 1102 (fp), vari begärs utredning avmöjligheterna alt låta statsråd i vissa fall ge enbart skrifiliga svar på tilldem framställda frågor. I motionen pekas på det förhållandet att specielltantalet frågor ökat avsevärt och att statsrådens arbetstidföljaktligen i större utsträckning än tidigare binds till riksdagensfrågestunder. Utskottetvill erinra om att frågeinstitutet ur olika aspekter utförligt behandlades iutskottets granskningsbetänkande (se KU 1977/ 78:35 s. 16 ff). Frågeinstitutetär i sin nurvarande form ett viktigt led i kontrollmakt. Enbegränsning av riksdagsledamöternas möjligheteratt få till stånd muntlig debattmed statsråd i aktuella politiska frågor skulle enligt utskottets mening ledatill en inskränkning i kontrollmakten. Utskottet avstyrker därför motionen.Utskottet vill dock inte utesluta alt frågeinsiitu-tets praktiska tillämpningkan behöva ses över . I motionen 1673 (m) begärs ett uttalande avriksdagen att samma person ej bör vara riksdagsledamot och medlem avlandstings- eller kommunförbundens styrelser. Enligt utskottets mening skulledet vara olämpligt om gjorde ett uttalande av denna innebörd.Motionsyrkandet avstyrks följaktligen. 1 motionen 1681 (c) framställs önskemål om attriksdagen undersöker möjligheterna för riksdagsledamöterna till två veckorspraktiskt arbete ute i arbetslivet. Utskottet anser inte att vad somföreslås i motionen ingår i uppgifter. Utskottethar vidare att behandla ett antal motioner som gäller formerna för riksmötetsöppnande. 1 motionen 1096 (c) begärs att beslutar återinföratraditionen med drabanter vid högtidliga öppnande. Fråganhar enligt motionen kommit i ett nytt läge när beslutat återflyttatill . I motionen 1684 (c) yrkas alt beslutar om engemensam samvaro efter riksdagsöppnandet. Motionen 1685 (m) går ut på enåtergång till tidigare ceremoniel vid KU 1978/79:29 15 riksmötetsöppnande och att detta i sin huvuddel föriäggs till rikssalen. Samma kravställs i motionen 1689 (m) vad gäller öppnande vid början av varjeny mandatperiod för . Under mellanliggande år bör lämpliga former förriksdagsöppnandet fastställas av talmannen i samråd med vice talmännen. Utskottethar i samband med behandlingen av motioner om formerna för öppnandetidigare år bl. a. erinrat om att det enligt bestämmelserna iriksdagsordningen (RO 1:6) ankommer på talmannen att efter samråd med vice talmännenfastställa ordningen för öppningssammanträden. Med hänvisning tillsina tidigare ställningstaganden i frågan avstyrker utskottet samtligamotionsyrkanden angående riksdagsöppnandet. Arbetsformsutredningenhar som tidigare nämnts i sin slutrapport föreslagit en uppräkning av det s.k. partigruppsstödet fr. o. m. /80 på så sätt att grundbidragethöjs till . och mandatbidragen till . för parti iregeringsställning och till . för parti i oppositionsställning. Dessaförslag - som tillstyrks av utskottet - motiveras bl. a. av behovet av attbereda partierna och de enskilda riksdagsledamöterna större möjligheter änhittills att följa forskningsfrågor. Utskottet behandlar i anslutning härtill budgetpropositionensförslag beträffande stöd till partigrupper. I detta hänseende har /80 tagits upp ett förslagsanslag om . Utskottetanmärker att denna beräkning synes hänföra sig till förhållandena föreregeringsskiftet . Omräknat till nuvarande situation vad gällerregeringsparti och partier i oppositionsställning blir anslaget 856 500 kr.Nyss angivna uppräkning innebär att förslagsanslaget i fråga bör beräknas till1719 . Utskottet föreslår alltså ett förslagsanslag uppgående till dettabelopp till stöd till partigrupper för nästa budgetår. Beträffandeslutligen de frågor i övrigt som tagits upp i arbetsformsutredningens förslagoch inte berörts i det föregående föreslår utskottet att godkännerutredningens uttalanden. Med hänvisning till det anförda hemställerutskottet att 1, beträffande sammansättningen av utskottmed godkännande av förslaget 1978/79:15 i denna del avslår motionen1978/79:2217; 2, beträffande arendefördelningen mellan riksdagensutskott förklarar motionerna a) 1978/79:1679, b) 1978/79:2218 yrkandet 2 besvarade; 3, beträffande offentliga utskottsutfrågningar medgodkännande av förslaget 1978/79:15 i denna del avslår motionerna a) 1978/79:1089 yrkandet 2, b) 1978/79:1098; KU 1978/79:29 16 4. beträffande propositionsavlämnandet till riksdagenmed godkännande av förslaget 1978/79:15 i denna del förklarar motionen1978/79:2218 yrkandet 1 besvarad; 5. beträffande det s. k. frågeinstitutet avslårmotionen 1978/ 79:1102; 6. beträffande riksdagsledamots styrelseuppdrag avs\är motionen 1978/79:1673; 7. beträffande möjlighet for riksdagsledamot tillpraktiskt arbete avslår motionen 1978/79:1681; 8. bclTäffsLnde formerna för öppnandeavslår motionerna a)1978/79:1096, b)1978/79:1684, c)1978/79:1685, d) 1978/79:1689; 9. beträffande stöd till partigrupper med anledningav propositio nen 1978/79:100 bilaga 20 i denna del och med bifall till förslaget 1978/79:15 yrkandet 2 till : Stöd till partigrupper för /80 under sjuttonde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av , 10. beträffande arbetsformsutredningensuttalanden i återstående delar godkänner förslaget 1978/79:15. Närvarande:Kari (), (), (), (),(), (), (), (),(), (), (), Wivi-AnneCederqvist* (s), (), ()och (). *EJ närvarande vid justeringen. 1.av () och () som beträffande sammansättningen avriksdagens utskott ansett dels att det avsnitt i utskottets yttrande på s. 12som börjar med orden "Utskottet vill" och slutar med orden"avstyrker motionsyrkandet" bort ha följande lydelse: KU 1978/79:29 17 Platserna i ett riksdagsorgan skall fördelas mellanpartierna enligt d'Hondts metod (heltalsmetoden) utan karteller.Grundlagberedningen övervägde -särskilt med utskottsvalen för ögonen - huruvidaandra regler borde gälla för mandatfördelningen vid proportionella val inomriksdagen. Beredningen prövade därvid bl. a. förslag alt låta denproportionella fördelningen avse det sammanlagda antalet utskottsplatser.Beredningen stannade emellertid för att inte föreslå någon ändring. Därvidfäste beredningen avgörande vikt vid att de politiskt relevantastyrkeförhållandena i kammaren så nära som möjligt kommer alt avspeglas i varjeutskott. På grund härav fick tanken på en samtidig fördelning av samtliga utskottsplatserfalla. Beredningen fann vidare att d'Hondts metod utan förbindelse med faktisktkartellförbud är den enda som garanteraratt såväl ett parti med absolutmajoritet i kammaren som två eller flera samverkande partier medkammarmajoritet kan tillvinna sig majoritet i varje utskott. Utskottetdelar den uppfattning som grundlagberedningen har gett uttryck åt. Eninvändning som kan riktas mot det system som utredningen förordar äranmajoritetssidan i kammaren inte är garanterad majoritet i utskotten. Vidvoteringar i kammaren kan detta medföra problem. För att åstadkomma likartademajoritetsförhållanden i samtliga utskott vill utredningen att valberedningen ivissa fall modifierar den förordade metoden. Att jämkningar måste göras imetoden visar dess brister. Del bör också beaktas att problem kan uppkomma isamband med att ledamöter i en partigrupp under pågående bryter sig utoch konstituerar sig som en egen grupp. Utskottetfinner sålunda, bl. a. på de skäl som har utvecklats av grundlagberedningen,att den rekommendation som uiredningsmajoriieten har lämnat inte är en lämpligåtgärd för att lösa den angivna frågan. Utskottet tillstyrker bifall tillmotionen. dels att utskottets hemställan under punkten 1 bortha följande lydelse: 1. beträffande sammansättningen av utskottbifaller motionen 1978/79:2217, 2.av (), () och () som beträffandeoffentliga utskottsutfrågningar ansett dels att det avsnitt i utskottets yttrande på s. 13som börjar med orden "Frågan om" och slutar med orden "avstyrkermotionsyrkandena" bort ha följande lydelse: Fråganom möjlighet bör införas att anordna offentliga utskottsutfrågningar las upp imotionerna 1089 (m) och 1098 (fp). har behandlat ävendenna fråga men inte funnit anledning att lägga fram något förslag i dennariktning. Imotionen 1089, yrkandet 2, och motionen 1098 föreslås att utskotten skall gesmöjlighet att anordna offentliga uiskoitsuifrågningar. Erfarenheterna av deutskottsutfrågningar som i ökad omfattning förekommit sedan enkam- KU1978/79:29 18 marreformen vi.sar all utskotten på delta sätt fårtillgång till mycket värdefull information. Enligt utskottets uppfattningskulle del vara av värde för den allmänna debatten i olika angelägnasamhällsfrågorom dessa utfrågningar på samma sätt som i många andra länderkunde ges offentlighet. Inte minst viktigt är att delta skulle öka intressetför riksdagsarbeiet bland allmänheten och sannolikt bidra till att ävenkammardebalterna i vissa frågor ges större uppmärksamhet. Det lagförslag somfinns utarbetat i motionerna bör sålunda antas av . Utskottettillstyrker alltså bifall till motionerna. dels att utskottets hemställanunder punkten 3 bort ha följande lydelse: 3, beträffande offentligautskottsutfrågningar med bifall till motionerna 1978/79:1089, yrkandet 2, och1978/79:1098 antar följande förslag till lag om ändring i riksdagsordningen: Härigenom föreskrivs alt 4 kap, 12i; riksdagsordningen skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 kap, 12 § Utskott skall sammanträda inom stängda dörrar.Om särskilda skäl föreligger, kan utskottet medgiva att även annan än ledamot,suppleant och tjänsteman i utskottet är närvarande, Satnmanträde för inhämtande av upplysningar elleryttranden som sägs i 10 § skall dock vara offentligt, därest detta begärs avminst en tredjedel av ledamöterna i utskottet. Denna lag träder i kraft den . av () och () som beträffandeformerna för öppnande anfört: Det tillämpade ceremonielei vid riksmötetsöppnande har inte det tidigare riksdagsöppnandets högtidlighet och värdighet.Sålunda saknas allt det som av hävd hör till en så viktig händelse istatsverksamheten som öppnande. strävar efter alt komma ikontakt med medborgarna och skapa intresse för sitt arbete. Det är då inte utanbetydelse all själva inledningen av får en sådan utformning att denväcker allmänhetens intresse. Enligt vår mening vore det önskvärt om talmannenville överväga alt i huvudsak återgå till tidigare ceremoniel vid riksmötetsöppnande och förlägga huvuddelen av ceremonierna till rikssalen. KU 1978/79:29 19 1978/79:4 y övermotionen 1978/79:1679 om ärendefördelningen mellan utskott har beslutat inhämtayttrande från socialutskottet över motionen 1978/79:1679 av . (s) om ärendefördelningen mellan utskott. I motionen yrkas att beslutar om enändring i riksdagsordningen beträffande ärendefördelningen mellan riksdagensutskott, på så sätt att arbetarskydd, arbetstid och semesterfrågor överförsfrån socialutskottet till arbetsmarknadsutskottet. Motionärerna anför bl. a.att arbetsmarknadsutskottet bereder alla övriga frågor avarbetsmarknadspolitisk karaktär. motionen upptagna frågan har ingående behandlats i betänkandetRiksdagsarbeiets planering, vilket avgivits av utredningen angående en allmänöversyn av arbetsformer. I förslag 1975/76:15 har talmanskonferenseni överlämnat betänkandet till . Utredningen hade vidsina överväganden stannat för att inte föreslå någon förändring då del gälleruiskottsberedningen av ärendena rörande arbetsmiljö (förslaget s. 42-43, seäven s. 109-110 och 114). I sitt av godkända betänkande i ärendet KU1975/76:45 (s. 1 Danslöt sig i här aktuell del till vadutredningen anfört. Påarbelsmiljöenheten inom handläggs -utöver ärendenom arbetarskydd, arbetstid och semester - ärenden om arbetsanpassning ochmedbestämmande. I bereds sistnämnda frågor avarbetsmarknadsutskottet. Enligt socialutskottets mening har uppdelningen mellantvå riksdagsutskott av beredningen av arbetsmiljöfrågor inte medfört någraolägenheter. Då det gäller fördelning av propositioner och motioner mellanutskotten har i praktiken inte uppstått större gränsdragningssvårigheter än dådet gäller motsvarande problem på andra beredningsområden. Utskottet anser medhänsyn till det anförda att det inte föreligger någon omständighet sommotiverar en sådan ändring av riksdagsordningen som föreslås i motionen. Förden händelse likväl skulle finna att del finns anledningalt se över ärendefördelningen mellan arbetsmarknadsutskottet ochsocialutskottet vill socialutskottet framhålla att det enligt utskottets KU 1978/79:29 20 meningframstår som angelägel att i samband med en sådan översyn även andragränsdragningsfrågor då del gäller ärendefördelningen mellan riksdagensutskott omprövas. För socialutskottets del är det särskilt angelägel all enändring sker av rik.sdagsordningen så alt alkoholpolitiken i sin helhet kommeralt beredas inom utskoiiei. Det är nämligen mindre tillfredsställande attskatteutskottet bereder vissa frågor på området, bl. a. handel med drycker,trots all numera har det centrala ansvaret föralkoholpolitiken. Näivarande:Göran ()*, (), (i)\ ()*, (), (), (), BengtBengtsson (c). ()*, (), (). BrittWigenfeldl (c), (), Per () och ()*. *EJ närvarande vid yiiranclets ju.siering. KU 1978/79:29 21 yttrande 1978/79:2 y övermotionen 1978/79:1679 om ärendefördelningen mellan utskott har anmodatarbetsmarknadsutskottet att yttra sig över motionen 1978/79:1679 av BirgittaJohansson m. fl. (s) om ärendefördelningen mellan utskott. I motionen yrkas att beslutar om enändring i riksdagsordningen beträffande ärendefördelningen mellan riksdagensutskott, på så sätt att arbetarskydd, arbetstid och semesterfrågor överförsfrån socialutskottet till arbetsmarknadsutskottet. Motionärernaanser att de aktuella frågorna inte i första hand är socialpolitiska utanarbetsmarknadspolitiska till sin natur.