bet · G201SkU57 · 1978-12-31 00:00:00 — 25. beträffande .förluslutjämning attriksdagen avslår motionen 1978/79:828; 26. beträffande avdrag för framtidakostnader atl avslår molionen 1978/79:837; 27. beträffanderealisationsvinstbeskattning alt avslår molionen 1978/79:2665yrkandel 10; 28. beträffande bolagsskatt m. m. atlriksdagen avslår a. motionen1978/79:1621, b. motionen1978/79:2665 yrkandena 1 och 2; 29. beträffande höjd bolagsskatt föraffärsbanker att avslår niolionen 1978/79:1735; 30. beträffande avdrag förB-andetskapital i ekonomisk förening m. m. alt avslår motionen1978/79:1140; 31. belräffande Annell-lagen attriksdagen avslår motionen 1978/ 79:2665 yrkandet 11; 32. beträffande kontantmässigredovisning i rörelse atl avslår motionen 1978/79:581; 33. beträffiinde konpanjonsförsäkringalt avslår niolionen 1978/79:833; 34. beträffandekonsolideringsmöjligheter för vissa förelag atl avslår motionen1978/79:1656; 35. belräffande avdrag på grund avstöld av kontanter all avslår molionen 1978/79:1741; 36. beträffande markspekulation m. m.alt avslår motionen 1978/79:1150; 37. belräffande lagernedskrivning m. m.all avslår motionen 1978/79:2665 yrkandena 3, 4, 6, 7 och 9; 38. beträffande enhetlig .förelagsskattm. m. atl avslår molionen 1978/79:2662 yrkandel 7; 39. belräffande.förfatiningsförslagenall till följd av vad ulskotlel ovan anförl och hemställt antar de iproposilionen framlagda förslagen till a. lagom allmän investeringsfond, b. lagom allmän invesieringsreserv med de ändringar au 6 och 7 SS erhåller följande såsom Utskottels .förslag betecknade lydelse: SkU 1978/79:57 113 Uttag av------------------- gjordinsättning. har förflutit från har förflulil från utgången av det år dåvisst belopp utgången av del år då vissl belopp enligt 3 S senast skall ha betalats in, enligt 3 S senast skall ha betalats in, skall banken betala ul kvarstående skall banken betala ul kvarstående del av beloppet. del av beloppet. Har skatlskyldig----------------- däranges. Regeringen eller------------ ---------- vissaskattskyldiga. beslul enligt förstastycket Utan beslut enligt första stycket får allmäninvesieringsreserv inte las får allmän investeringsreserv inte tas i anspråk i annat fall ändå i anspråk i annat fall än då a) denskatlskyldige har redovisat a) den skatlskyldige har redovisat intäkt av yrkesmässigt fiske i intäkt av yrkesmässigt fiske i förvärvskällan under del eller de förvärvskällan under det eller de beskattningsår då den avsättning beskattningsår då den avsättning gjordes som svarar mol ianspråkta- gjordes som svarar mot ianspråkta gei belopp, eller get belopp, eller b) ianspråkiagandetgörs sedan b) ianspråkiagandet görs har förflutit efler minst/i'a°år har förflutit efter utgång- utgången av del år då inbetalning en av del år då inbetalning som som svarar mot ianspråktagei belopp svarar mol ianspråktagei belopp senast skall ha gjorts enligt 3 S- senast skall ha gjorts enligt 3 S- Med yrkesmässigt----------- sådanlicens. c. lagom upphovsmannakonto, d. lag omändring i kommunalskattelagen (1928:370), med de ändringar alt 41 d S och punkt 2 av anvisningarna lill 41 S kommunalskattelagen erhåller följande såsom Utskotieisförslag beiecknade lydelse: Vid beräkning----------------- föregenavgifter. Avdrag för-------------------- liknandetillgångar. Med lön---------------------- nämndalag). 1 fråga----------------- dödsboelsinkomster. Avdrag för------------ nästföljandebeskallningsår. Avpunkt 2 tionde och elfte styck- Av punkt 2 tionde och elfte slyckena avanvisningarna lill 41 S fram- ena av anvisningarna till 41 S fram- 8 1978/79. går att avsättning lill resullalutjämningsfond kanmedföra atl rätten till lagernedskrivning upphör. går alt avsättning till resultatutjämningsfond kanmedföra att rätten lill lagernedskrivning begränsas. Den i------------------------------ 3sägs. Vidbestämmande----------------- eller tillverkade. Lagrei vid------------------- egelkapital. Avdrag för------------------- avskattskyldiga. av------------------ allmännasaluvärdet. Uppgårvärdet----------------- bestämmelsema ovan. Skatlskyldig,som----------------- enda företag. Ingårråvaror----------------- sjätte stycket. Är det---------------------------- förinkurans. Har denskatlskyldige vid beräk- Har den skaitskyldige vid beräk- ning avinkomst av viss förvärvs- ning av inkomst av viss förvärvskälla yrkat avdragför avsättning till källa yrkat avdrag för avsättning tillresullalutjämningsfond, som avses i resullalutjämningsfond, som avses i 41 d S,o'/- bestämmelserna i tredje-åt- 41 d S,./ä°/' lagret inte tas upp till lägretonde styckena ovan inte tillämpliga på belopp än av delförväiyskällans lager. Lagret .får i värde som enligt tredje-femtestyck-delta.fäll inte tas upp lill lägre belopp ena skall ligga lill grund.förlager\'är-än det lägsta av anskaffnings- eller deringen. Bestämmelserna isjätte-ål-återanskqffningsvärdet, i förekom- tonde styckena är inte tillämpligai nu mande fall efter avdrag.för inkurans. Vad som--------------------------- endaföretag. Ulanhinder------------------------ vara påkallat. Nedskrivningav----------------- tillgångarna levereras. e. lag om ändring i lagen (1947:576) omstatlig inkomslskalt, f. lagom ändring i lagen (1941:416) om arvskatt och gävo- skaU, g. lagom ändring i lagen (1947:577) om statlig förmögenhets skatt, h. lag omändring i lagen (1951:763) om beräkning av slallig inkomstskatt för ackumuleradinkomst, i. lag om ändring i lagen (1960:63) om räll lill förluslutjämning vidtaxering för inkomst. SkU 1978/79:57 115 j. lag om ändring i lagen (1967:94) om avdrag vid inkomsllaxeringenför viss aktieutdelning. Näiyarande:Erik (), (), (). (), (), (), * (c), (s), * (m), * (c), (), HolgerBergqvist (fp), (), () och (). Ej närvarande vid betänkandets justering. beträffandeutformningen av lönebaserad resultalutjämning m. m. (mom. 2 i utskottetshemslällan) 1.av , , , , OlleWeslberg i , och (alla s), som Företagsskatleberedningensanalyser ger klart vid handen atl den konso-lideringsmöjlighei som har störstbetydelse i det nuvarande förelagsskaite-systemel är lagernedskrivningen. Delhar framhållits atl denna knytning till lagren medför en olikhetföretag emellan i fråga om möjligheter till konsolidering. Förelag med enbetydande lagerstock har ovedersägligen större möjligheter atl konsolidera sinverksamhet än företag som endast har obetydliga lager. Det finns väl grundademotiv för della - elt förelag med ett stort lager behöver en finansiell buffertmol de risker delta medför. bör emellertid av sysselsätiningsskäläven de arbetsintensiva företagen ges en möjlighet att finansiellt konsoliderasin verksamhel genom en öppen resultalutjämning. De ökade kraven på trygghet ianställningen motiverar också delta. 1företagsskalteberedningen väcktes förslag om all skapa en ytterligarekonsolideringsmöjlighei som då skulle ha lönesumman som grund. 1 proposilionenhar föreslagits alt en sådan möjlighet införs - dock med den SkU 1978/79:57 116 begränsningenalt företag som utnyttjar lagernedskrivning inte skall ha möjlighet alt skapaen lönebaserad utjämningsfond. Utskoilsmajorileien har gått ell steg längregenom all föreslå alt företagen skall ha möjlighet att välja antingen nuvarandenedskrivning lill lägst av lagrets anskaffningsvärde ellernedskrivning till 55 procenl av samma värde och avsättning lillresultatutjämningsfond i enlighel med förslagel i propositionen. Dellaförslag skulle innebära en än större skattelättnad för företagen än vadproposilionen innebär. Vi förordar därför i enlighel med förslagel i densocialdemokratiska molionen 1978/79:2662 all en generell möjlighet öppnas förförelag all göra avsättning lill en resullalutjämningsfond med högsl 10 procentav lönekostnaderna och inkomsten i förvärvskällan. Denna nya resultalutjämningbör för atl undvika en skattelättnad åtföljas av kompenserande förändringar.Della bör ske genom en ändring av den huvudregel som gällt förvarulagervärderingen - nämligen atl lagret vid beskattningsårets utgång intefår tas upp lill lägre belopp än 40 procenl av lagrets anskaffningsvärde elleråteranskaffningsvärde efter avdrag för inkurans. Vid en internationelljämförelse är detta en myckel långt gående konsolideringsmöjlighet. Enligt vårmening borde tidigare föreslagna åtgärderna föranleda den ändringen att detlägsta beloppet sätts lill 55 procenl av anskaffningsvärdet. Denföreslagna förändringen i lagernedskrivningen bör ske medbörjan fr.o. laxering, och vi förulsätler att i god tiddessförinnan föreläggs de förslag lill författningsändringar som föranledshärav. delsansett all ulskotlel under mom. 2 bort hemställa a. att med avslag på molionen1978/79:2658 yrkandel 1 och med anledning av proposilionen 1978/79:210 i motsvaran de del bifaller molionen 1978/79:2662 yrkandel 2, b. att med anledning av motionen 1978/79:2662yrkan del 3 hos regeringen begär förslag om en successiv begränsning fr. o.m. taxering av rällen lill nedskrivning av varulager i enlighet med vad i molionen anförts; beträffandesupplemenlärregel I (mom. 4 i utskottets hemslällan) 2. av ochIngegerd (båda m), som anser dels att det avsnitt av utskottets yllrande på s.92 som börjar med "vice lalmannen" och slutar med "dennadel." bort ha följande lydelse: Andrevice talmannen m. fl. (m) framhåller i molionen 2661 alt dennämnda skatteflyktsregeln innebär en så drastisk begränsning av möjligheternaatt tillämpa supplemenlärregel 1 alt denna, om proposilionen antas oförändrad,inte längre kommer atl tillgodose sitt syfte. Begränsningsregeln kommernämligen - menar motionärerna - att drabba inte bara SkU 1978/79:57 117 koncernföretagsom vidtagit åtgärder i syfte atl erhålla för stor lagernedskrivning ulan allakoncernförelag med likartad verksamhet och således också förelag mellan vilkanågra interna leveranser över huvud taget inte förekommer. Molionärerna begärdärför att begränsningsregeln - i enlighet med företagsskatleberedningensförslag - ges den utformningen att - i de fall supplementärregel 1 tillämpas -lagrets värde vid beskattningsårets ulgång skall ökas med värdel av sådanalagertillgångar som avyttrats lill ett närstående förelag. Utskottetdelar denna bedömning och tillstyrker därmed motionen 1978/79:2661 i denna del. delsall utskottet under mom. 4 bort hemställa att med avslag på propositionen i dennadel bifaller motionen 1978/79:2661 yrkandet 3; belräffandevärdering av dfur m. m. (mom. 5 och 6 i utskottets hemställan) 3.av , , , , OlleWestberg i , och (alla s), som F.n. gäller belräffande lager av djur i jordbruk atl värdetillväxten beskattassuccessivt även om djuren inte säljs. Till grund för lagervärderingen liggergenomsnittspriser som åriigen fastställs av RSV. Företagsskalteberedningenföreslog atl såvitt gäller lager av stamdjur lagervärderingen skall göras såalt värdestegringen beskattas i ungefär den takt som djuren omsätts. Enligtberedningen skulle detta åstadkommas genom att djuren får las upp till de avRSV fastställda värdena fördel löpande beskattningsåret eller för något av defem lidigare beskattningsåren. Från det av den skatlskyldige valda värdet får sedanen generell nedskrivning ske med 45 procenl. Den föreslagna regeln företeddelikheter med de bestämmelser som får användas vid värdering av lager av rå- ochsiapelvaror i rörelse (supplemenlärregel 11). Fleraremissinstanser har ställt sig negativa lill den av företagsskalteberedningenföreslagna omläggningen på denna punkt. I stället föreslås att lager av djur påjordbruksfastighet eller i renskötselrörelse skall värderas med utgångspunkt ien uppskattad genomsnittlig produktionskostnad för djuren och inte - som f. n.- på grundval av djurens genomsnittliga marknadsvärde. Enligtvår mening skulle emellertid detta leda lill en ytterligare skattelättnad förde ifrågavarande företagen. Del skulle i vissa fall kunna skapa möjligheterlill omotiverat stora engångsnedskrivningar. Den av regeringen föreslagnametoden bör därför avslås. bör i stället hemställa om ell nyttförslag som både tillgodoser de vid remissbehandlingen framkomna SkU 1978/79:57 118 synpunkternaoch undviker den betydande skatieläilnad som eu förverkligande avregeringsförslaget skulle medföra för de berörda grupperna. delsansett atl utskottet bort hemställa all med bifall lill molionen 1978/79:2662yrkandel 5 avslår proposilionen 1978/79:210 i motsvarande del och hosregeringen begär förslag till nya regler för värdering av djur i enlighel medvad i molionen anförts; att avslår motionerna 1978/79:415,1978/79:1723 och 1978/79:2660; beträffandesamrådsförfärande i fråga om allmän investeringsfond (mom. 8 i ulskolletshemslällan) 4. avErik , , , , i , och (alla s), som Ipropositionen föreslås atl man genomför det socialdemokratiska förslagel attförelag, som ansöker om all la allmän investeringsfond i anspråk, skall haberett berörda arbetstagarorganisationer tillfälle alt avge yttrande överansökningen. Enligt vår mening bör della förslag även utvidgas lill att omfattaen rätt förarbetsiagarorganisaiionerall hos väckaförslag om alt ett visst företags investeringsfond skall få las i anspråk.Arbetsmarknadsstyrelsen har sedan att bereda denna fråga med hänsyn lill bl. a.behovel av att långsiktigt stärka sysselsättningen inom del berörda förelaget. delsansett att utskottet under mom. 8 bon hemställa all med anledning av propositionen imolsvarande del och med avslag på molionen 1978/79:2661 yrkandel 2 bifallermotionen 1978/79:2662 yrkandel 1; beträffandeallmän investeringsreserv, ianspråktagande av sådan reseiv m. m. (mom. 9, 10och 12 i utskottets hemslällan) 5. avErik , , , , i , och (alla s), som Ulskottsmajoriietenföreslår all elt investeringsfondsliknande system skall införas även föregenföretagare. Enligt förslagel skall dessa kunna sälta av SkU 1978/79:57 119 hälftenav inkomsten av rörelse eller jordbruk till en s. k. allmän investeringsreserv.För att avdrag skall medges för avsättningen krävs att egenföreiagaren betalarin ett belopp motsvarande hela avsättningen på en enskild bankräkning (allmäntinvesteringskonto). Denna reserv fär enligt förslaget endast utnyttjas tillinvesleringsändamål dvs. anskaffning av maskiner och andra inventarier samtarbeten på byggnader och markanläggningar m. m. efteravsättningen får inte reserven utnyttjas utan tillstånd av regeringen ellerannan myndighet. gått till ända får reserven utnyttjasutan tillstånd för investeringsändamål . efteravsättningen skall eventuellt kvarvarande del av reserven tas upp tillbeskattning. Detgrundläggande syftet med det nuvarande investeringsfondssystemet är att detskall stimulera till ökade investeringar och en ökad sysselsättning. Enligt vårmening kan det finnas skäl att med bibehållande av detta grundläggande syfteundersöka möjligheterna att utvidga detta system så att det även inbegriperegenföretagarna. Skulle man kunna hitta ett effektivt system även för dennagrupp så skulle samhällets möjligheter att påverka investeringsutvecklingenförbättras. Detta är angeläget mot bakgmnd av behovet av att bättre kunnastabilisera kapitalbildningen i vårt land. Ipropositionen föreslås vidare att investeringsreservsystemet utformas på ettsådant sätt att det ökar möjligheterna för yrkesfiskare att använda systemet iinkomstutjämnande syfte. Om en yrkesfiskare under ett höginkomstår har gjorten avsättning till investeringsreserv och om fiskeinkomsterna under ettföljande år sjunker bör han kunna ta ut medel från investeringskontot ochdisponera dem även för annat ändamål än investering. Yrkesfiskarnasbruttoinkomster kan variera avsevärt mellan olika år, beroende bl. a. påtillgången på fisk, fångslbegränsningar av olika slag ochavsättningsmöjligheter. Vidare kan bruttoinkomsten påverkas av att fiskefartygenblir stillaliggande på gmnd av otjänlig väderlek eller reparationer. Äveni utgifterna kan det bli stora variationer mellan olika år. Omfattandereparationer på båtar, motorer och redskap kan bli nödvändiga och blir dedessutom tidskrävande kan de tvinga till långvarigt stillaliggande. Variationernai bruttoinkomster och utgifter kan medföra att en yrkesfiskare kan hastora bruttoinkomster och små utgifter. Ett annat år kan han ha små bruttoinkomsteroch stora utgifter. Differenserna i nettoinkomsten kan på så sätt blibetydande mellan olika år. Genomde av utskottet förordade, lönebaserade utjämningsfonderna öppnas en möjlighettill skattemässig resultatutjämning mellan olika år som självfallet ävenyrkesfiskarna kommer att kunna tillgodogöra sig. Deras speciella situationmotiverar emellertid att man bör öppna en alternativ möjlighet. Imotionen 1978/79:1740 av m. fl. yrkas att riksdagenbeslutar att införa en skattemässig resultatutjämning för yrkesfiskare enligt SkU 1978/79:57 120 skogskontometoden.Enligt vår mening vore det mest logiskt alt - om man vill öppna ytteriigareutjämningsmöjligheter för denna gmpp - välja skogskontometoden. Den avutskotlsmajoriteten förordade metoden är administrativt krånglig och svår attöverblicka. Enligt vår mening blir yrkesfiskarnas speciella problem bättretillgodosedda genom motionens förslag. Vi föreslår därför att hosregeringen begär ett förslag i huvudsak i överenstämmelse med vad som förordatsi motionen i sådan lid alt det kan träda i kraft och tillämpas vid 1981 årstaxering. En utgångspunkt bör därvid vara att denna utjämningsmetod inte börkunna användas med den lönebaserade resuUatutjämningen. delsansett att utskottet bort hemställa alt med bifall till motionerna1978/79:2662 yrkandena 4 och 9 och 1978/79:2665 yrkandet 5 b i motsvarande delavslår proposilionen 1978/79:210 i motsvarande del; att avslår motionerna 1978/79:2658yrkandet 2 och 1978/79:2661 yrkandet 1; aU med anledning av motionerna1978/79:348, 1978/ 79:413 och 1978/79:1740 hos regeringen begär elt förslagtill resultatutjämning för fiskare enligt skogskontometoden; beträffanderepresentation (mom. 22 i utskottets hemställan) 6. avKurt och (båda m), som anser atldel avsnitt av utskottets betänkande som mitt på s. 102 börjar med "Deuppgifter" och slutar med "inte påkallad." bort ha följandelydelse: Fråganom avdrag för representationskostnader behandlas inte i propositionen. Enligtvad utskottet erfarit är emellertid denna fråga föremål för överväganden inomregeringens kansli. Utskottet anser därför någon åtgärd medanledning av de nu aktuella motionerna inte påkallad. beträffandeforskning och produktutveckling (mom. 23 i utskottets hemställan) 7. avErik , , , , i , och (alla s), som socialdemokratiska partimotionen 1978/79:2020 om vissa näringspolitiskaåtgärder har vi bl. a. lagt fram ett program för en kraftigt ökad forsknings-och utvecklingsverksamhet inom den svenska industrin. SkU 1978/79:57 121 programingår ett förslag om tillfällig omläggning av förelagsbeskattningen. Såledesföreslås företagen få göra ett extra avdrag med 100procent för den del av forsknings- och utvecklingskostnaderna som översligerden genomsnittliga nivån för godkända sådana avdrag under åren 1977 och 1978.Vid beräkningen av den ökade forskningsvolymen bör en schablonmässig reduceringmed hänsyn till inflationen göras, så att det hundraproceniiga avdraget endaslkommer all gälla volymmässiga ökningar. De föreslagna reglerna bör träda ikraft så snart som möjligl. Vidare föreslås alt det nu gällande tioproceniiga avdragelfördubblas lill ett ijugoprocentigl avdrag. Även denna höjning bör gälla underen Ivåårsperiod. Detinkomstbortfall som de ökade avdragen beräknas medföra i fråga omskalleinkomster bör kompenseras genom molsvarande höjning av inkomsiskatten förförelag. För atl finansiera den föreslagna ökningen av forsknings- ochutvecklingsavdragen bör därför den statliga inkomstskatten för aktiebolag m.fl. höjas från 40 lill och för ekonomiska föreningar m. fl. från 32lill 36 procenl. som helt eller delvis inie kan utnyttja avdragsmöjlighelerna bör - ilikhet med vad som gäller för de särskilda investeringsavdragen -särskildabidrag kunna utgå. Bidraget bör utformas med hänsyn till skatteeffekten, dvs.utgå med 45 resp. av de godkända kostnaderna. Den totalabidragssumman bör begränsas till . per företag och år och endast utgåtill företag som haft avdragsgilla kostnader för forsknings- ochutvecklingsarbete . Yrkandet4 i motionen 1155 är genom förslagel i propositionen tillgodosett. dels anseU att utskottet under mom. 23 borthemställa att a. bifallermotionen 1978/79:1155 yrkandena 1 och 3 och avslår motionerna 1978/79:1624 och 1978/79:2657; b. med bifalltill motionen 1155 yrkandet 2 till Särskilda bidrag till företagens forsknings- och utvecklingsarbete för /80 under åttonde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av I . c. lämnarmotionen 1978/79:1155 yrkandel 4 utan åtgärd; beträffande/d/Ma/Jx/(J>e/ag(mom. 24 i utskottets hemslällan) 8.av , , , , OlleWestberg i , och (alla s), som 1vår partimotion 1978/79:1734 pekar vi på all de över lag gynnsammaföretagsbeskatiningsreglerna har ändrats på en rad områden, såatl vissa företagare fått omotiverade skattelättnader. SkU 1978/79:57 122 avinkomst mellan makar m. m., kapitalbeskattningen och reglerna för beskattningav bilförmån för flmansbolagsdelägare. Vi föreslår i dessa fall en återgångtill tidigare gällande regler fr. o. m. . delsansett att utskottet under mom. 24 a bort hemställa atlriksdagen bifaller motionen 1978/79:1734 yrkandena 1 och 3; beträffandemarkspekulation m. m. (mom. 36 i utskottets hemställan) 9. avErik , , , , i , och (alla s), som Imotionen 1150 yrkas en utredning av frågan om ändringar i skattelagstiftningeninom jord-och skogsbrukeli syfte att hindra markspekulalion och öka utbudet avjord- och skogsbmksfastigheter. Motionärerna anser alt det arbete som pågår föratl inom jordförvärvslagstiftningens och arrendelagstiftningens ram komma tillrätn med spekulationsbetingad efterfrågan på sådana fastigheter och olämpligaägandeförhållanden förfelar sin verkan så länge skattelagstiftningen innebär ejavsedda fördelar för den som äger sådana fastigheter. Dessa frågor bör utredas. delsansett att utskottet under mom. 36 bort hemställa att med bifall till motionen 1978/79:1150hos regeringen begär en utredning med uppdrag att se över skattelagstiftningeninom jord- och skogsbruket i syfte att stoppa markspekulationen och ökautbudet av skogs- och jordbruksfastigheter saml i anslutning härtill som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredningens inriktningoch syfte; belräffandeenhettig företagsskatt m. m. (mom. 38 i utskottets hemställan) 10. avErik , , , , i , och (alla s), som Företagsskatteberedningensmajoritet föreslog att den kommunala taxeringen av aktiebolag, ekonomiskaföreningar och andra juridiska personer skulle avskaffas. I den nuföreliggande propositionen går emellertid regeringen inte fram med dettaförslag utan hänskjuter det till ett kommande utredningsarbete inombudgetdepartementet. Desocialdemokratiska ledamöterna i företagsskatleberedningen reserverade sig pådenna punkt och föreslog en alternativ lösning. Denna innebar atl nu gällandeavdragsrält för kommunalskatt vid den statliga beskattningen skulle upphöra.För att undvika atl detta gav upphov till en förstärkt olikhet i fråga omföretagsbeskattningen mellan olika kommuner föreslog reservan- SkU 1978/79:57 123 ternaalt man skulle införa en över hela landet likartad skatt på företagen. Dennaborde konstrueras så alt man i botten lägger en 30-procentig statlig skatt,vilken i stort sett motsvararden nuvarande skatten sedan hänsyn tagils tillavdragsräitens upphörande. Ovanpå denna skulle man sedan lägga dengenomsnittliga kommunala utdebiteringen, vilken borde beslutas av regeringenmed ulgångspunkl i de beslutade kommunala utdebiteringarna. Samtidigtskulle de särskilda kommunala taxeringarna bibehållas. Detta var nödvändigt föratt man på ett rättvist sätt skulle kunna fördela de skatteinkomster som skapasinom företagssektorn. Varje enskild kommun skulle alltså erhålla deskatteinkomster från företagsinkomsterna som svarade mol den i kommunengällande utdebiteringen. De olika företagen däremot skulle debiteras en förhela landet likartad skatt. Enligtvår mening är det angeläget att della förslag nu genom förs.