bet · G201UU27 · 1978-12-31 00:00:00 — Detnu akluella yrkandei 7 i motionen 1209 lorde med det anförda få anses besvarat. 1yrkandei 8 i motionen 1209 heter det all regeringen bör vidta UU 1978/79:27 49 ålgärderför att de multilaterala biståndsorganens upphandling av varor och tjänster iSverige skall stå i en rimligare proportion lill våra bidrag till dessaorganisationer. AvSIDA:s anslagsframställning för näsla budgetår framgår att SIDA ökat sinakontakter med FN-organens upphandlingsavdelningar för att förbättra deraskunskaper om svenska varor och därmed öka deras intresse för upphandling iSverige. Inköpssektionen vid SIDA sprider även information till svenska företagom planerade upphandlingar inom Väridsbanken, UNDP och andra FN-organ. Detär svårt all bilda sig en fullständig uppfattning av FN-systemets upphandlingav varor och tjänster i . Uppenbart är emellertid alt denna upphandlingskulle kunna vara väsenlligl slörre. Men detta är primärt enmarknadsföringsfråga, eftersom de svenska bidragen till de internationellabiståndsprogrammen inte är bundna till svenska varor (undantag är naturabidragenlill internationella livsmedelsprogram). Enligl vad ulskottel erfarit har isamverkan mellan UD, och exportråd representanterför UNDP och besökt för diskussioner omdessa frågor med departement, myndigheter och näringslivet. Vid ett mötemellan UNDP och fackorganen i togs frågan om upphandlingfrån och övriga nordiska länder upp lill särskild behandling. Utskottetutgår från att dessa strävanden att göra FN-organen bältre underkunniga ominköpsmöjligheterna i fullföljs på olika sätt. Detnu aktuella yrkandet 8 i motionen 1209 torde därmed få anses besvarat. 4.3Samarbete med enskilda länder Propositionen(s. 66-93) I propositionen redogörs närmare för pågående ochplanerat utvecklingssamarbete m. m. med , , , ,, , , , , , , ,, , , Sri Länka, , , , Vietnamoch . 1delta sammanhang behandlar utskottet dels motionen 1978/79:247 av m. (vpk), yrkandena 1 och 2, vari föreslås 1.alt hos regeringen hemställa om förslag till samarbete med Demokratiskafolkrepubliken om bestämda utvecklingsprojekt som kan inpassas i landetsfemårsplan, 4 1978/79. UU 1978/79:27 50 2. alt anslå 25 milj. kr. i katastrofhjälp lillDemokratiska , dels motionen 1978/79:42 i m. (m), yrkandet 3, nämligen 3. altriksdagen i skrivelse i regeringen begären avvecklingsplan fördel svenska biståndet till , dels motionen 1978/79:502 av m. (c), yrkandet 1, nämligen 1.att fastställer en oförändrad landram för på 380 milj. dels motionen 1978/79:587 av m. (m), yrkandei 1, nämligen att beslutar I. attomgående ompröva vårt u-landsbistånd till , rfete motionen 1978/79:1205 av m. (m), yrkandena 3,4,8 och 11, nämligen atl 3. till Bilateralt utvecklingssamarbete (C 2),Samarbete med enskilda länder, , för budgetårel 1979/80 anvisar elt iförhållande till regeringens förslag med 200 milj. kr. minskatreservationsanslag av 200 milj. 4. ultalar atl fortsatt bistånd till måste bliberoende av utvecklingen i regionen, 8.ullalar alt i samband med förhandling om biståndet till prövarfrågan om bislånd med beaktande av hur de mänskliga fri- och rältigheiernatillämpas i landet, avvisarförslaget i budgetpropositionen om svensk medverkan med biståndsmedel i driftskedet av Bai , dels motionen 1978/79:1771 av m. fl. (s), yrkandena 7, 8 och 9, nämligen alt riksdagenbeslutar 7. att medelsramen för bislånd till utöverregeringens förslag höjs med 10 milj. kr. till 80 milj. kr. för budgetåret1979/80, 8. atl medelsramen för bislånd lill ulöverregeringens förslag höjs med 5 milj. kr. till 28 milj. kr. för budgetåret1979/80, 9. att 30 milj. kr. avsätts för i moiionen förordatbiståndssamarbete med och , dels moiionen 1978/79:1781 av m. (vpk), delyrkandena 3.e)-g), nämligen 3.atl uttalar och hos regeringen hemsläller om förslag som leder tillatt de biståndspolitiska målen skall styra användningen av hela biståndsanslaget,vilkel innebär e)alt biståndet till , , , och bibehålls påoförändrad nivå. UU 1978/79:27 51 O alt biståndet till , , ,, och ökas enligt vad som i moiionen angetts, g)atl biståndet lill skall fortsätta efter 1979/budgets utgång. I s-molionen 1771 föreslås att medelsramen förAngola utöver regeringens förslag skall höjas med 10 milj. kr. lill 80 milj.kr. för budgetårel 1979/80. I vpk-molionen 1781 föreslås atl medelsramen förAngola höjs med 30 milj. kr. till 100 milj, kr, för budgelårel 1979/80, SåvälSIDA som regeringen har för näsla budgetår föreslagit en medelsram för Angolapå 70 milj, kr,, dvs, 10 milj, kr, mer än under innevarande budgetår. Biståndet lill utgår fortfarandehuvudsakligen i form av import-stöd. Förhandlingarna om elt mer långsiktigtprojekt- och programsamarbele har lidigare försenats, vilkel bl. a. leli tillatt vissa reservationer uppstått. Insaisavtal om samarbete på fiske- ochhälsovårdsområdet träffades . Utskottettillstyrker propositionens förslag om landram för , som är identiskt medvad SIDA föreslagit. Kataslrofmedel torde också kunna las i anspråk förevenluella extra insatser i form av livsmedelsbistånd eller flyktingstöd. Utskottetavstyrker mot denna bakgrund yrkandei 7 i motionen 1771 liksom delyrkandet 3.0i moiionen 1781, det sistnämnda såviu gäller höjning av landramen för . I vpk-molionen 1781 föreslås dels att medelsramenför höjs med 40 milj. kr. lill 70 milj. kr. /80, dels aUbislåndel lill skall fortsätta också efter utgången av budgelårel 1979/80. Ulansärskill yrkande därom framhålls i s-motionen 1771 all bislånd ävenfortsättningsvis bör ges lill och all det ekonomiska samarbetet med landetbör utvidgas i framliden. I enlighel med del treåriga bislåndsavial somingicks med efter tidigare beslut (UU 1975/76:14, rskr349; UU 1976/77:17, rskr 248) atl successivt avveckla biståndet till landet,uppgår landramen för innevarande budgetår och för /80 till 30milj. för vart och eU av åren. Del egentliga biståndssamarbetet med Cubaskall enligl de åberopade riksdagsbesluten upphöra vid utgången av nästabudgelår. UU 1978/79:27 52 Ulskollet biträder inie den i moiionen 1771uttryckta tanken på en fortsättning av biståndet till efter utgången avnästa budgetår. Samtidigthar emellertid från budgetårel 1977/78 ställt medel till förfogandeför all underlätta etl bredare samarbete mellan och . Etl protokollom sådani samarbete undertecknades av och i september 1977.Ulskoltel behandlar längre fram i betänkandet, i avsniti 4.9 (Bredaresamarbete), frågan om samarbetet med på andra områden än det långsiktigautvecklingssamarbetet. Utskottetkonstaterar att förslagen i budgelproposilionen rörande samarbetet med Cubaslår i överensstämmelse med beslut som förut tagits av och avstyrkerdärför det nu aktuella delyrkandet 3.g) i motionen 1781. Även delyrkandel 3.0 isamma motion, det sistnämnda såvitt avser , avstyrks. I m-motionen 1205 föreslås atl i sambandmed förhandling om biståndet lill prövar frågan om bislånd medbeaktande av hur de mänskliga fri- och rättigheterna tillämpas i landet. Landramenför har legal oförändrad vid 70 milj, kr, under två budgelår, ochsamma belopp föreslås i propositionen som landram även för /80, Som framgår av budgetpropositionen har utvecklingeni kännetecknats av konflikter och motsättningar medinslag av våld och övergrepp. Sedan kriget mot avslulals, lorde detinrikespolitiska läget emellertid ha stabiliserats. Trols svårigheterna har detsvenska biståndsprogrammet i slorl sett kunnal genomföras. Del fortsätter atlvara inriktat på att stödja de fattiga grupperna på landsbygden genomjordbruksutveckling, primärskolebyggen, sjuk- och hälsovård, skogsbruk ochvallenförsörjning. Utöverlandramen har även lämnai etl bidrag om 10 milj. kr. somsvar på en iniernalionell vädjan om livsmedelsleveranser till de av torkadrabbade delarna av . Regeringenräknar enligt proposilionen med alt del nu åter skall bli möjligt med enlångsiktig planering av biståndet. Ulskottelhade anledning aU i sill belänkande (UU 1977/78:10) över Golåretsbudgetproposition beröra läget belräffande de mänskliga rättigheterna iEtiopien i samband med behandlingen av etl motionsyrkande om attbiståndsverksamheten där borde upphöra. Utskottet uttryckte då oro överdelflagranta åsidosättandet av mänsk liga räuigheter i men konstateradesamtidigt alt principen om biståndets långsiktighet i förening med Etiopiensuppenbara utvecklingsbehov gjorde atl utskottet inte var berett all förorda etlavbrylande av bislåndel. Denbristande respekten för mänskliga räuigheter i inger fortsatt oro.Utskottet utgår från att regeringen nära följer utvecklingen och vid behov UU 1978/79:27 53 användersig av sina möjligheter au på lämpligt sätt påtala kränkningar av mänskligarättigheter i landet. Delnu aktuella yrkandei 8 i moiionen 1205 lorde därmed få anses besvarat.Utskottet tillstyrker den av regeringen föreslagna landramen för . I s-molionen 1771 föreslås all medelsramen förbislånd lill ulöver regeringens förslag höjs med 5 milj. kr. för budgelårel 1979/80. Regeringenföreslår i budgetpropositionen en landram av 23 milj. kr., vilket är sammabelopp som SIDA föreslagit för under /80. Svenskt bislånd har utgåll lill sedanbudgelårel 1976/77, huvudsakligen i form av importstöd. Medlen har använts bl.a. för import av konstruktionsmaterial för bevatlningsprojekl, utrustning förfiskesektorn, byggnadsulrustning och konsullsludier samt för inköp av bilar ochpapper i . ihållande torka är starkt beroende av bistånd för sinlivsmedelsförsörjning. har givit katastrofbiståndmed sammanlagt 10 milj. kr. ulöver landramen som bidrag lill en lindring av densvåra livsmedelssiiuationen. Utskottet har anledning anta att regeringen även ifortsättningen är beredd att välvilligt pröva ansökningarom extra bistånd ikatastrofsituationer. Vidsidan av det reguljära bislåndel bidrar SIDA dessuiom med 9,4 milj. kr. tilletl mödra- och barnavårdsprojekl som genomförs av Rädda barnen i samarbete medKap Verdes hälsovårdsministerium. Moldenna bakgrund finner utskottet inte anledning all förorda en höjning av KapVerdes landram utöver regeringens förslag och avstyrker därför del nu akluellayrkandet 8 i motionen 1771. Flera yrkanden i de aktuella motionerna rör detsvenska bislåndel lill , dess omfattning och fortsättning m. m. Ibudgelproposilionen föreslås för nästa budgelår- 1979/80-en finansiell landrampå 400 milj. kr., dvs. en höjning med 20 milj. kr. i förhållande tillinnevarande budgelår, då landramen uppgår till 380 milj. kr. Häremotställs dels i motionen 502 yrkandet att för nästa budgetår skall fastställaen oförändrad landram för på 380 milj. kr., dels i m-molionen 1205yrkandet atl näsla budgetårs anslag för bistånd lill i förhållande lillregeringens förslag skall minskas med 200 milj. kr., dvs. halveras till 200milj. kr., dels elt delyrkande i vpk-motionen 1781 all biståndet till Vietnamskall ökas lill 450 milj, kr, under nästa budgetår. UU 1978/79:27 54 Motionen 502 anför till motivering för siU yrkandehärvidlag bl, a, alt ingripande i rimligen påverkar detplanmässiga ulvecklingsarbelei i som det starkt ökar behovetav katastrofinsatser såväl i som i och i övrigl,(Samma motion har elt följdyrkande av innebörden au de 20 milj, kr, sominbesparas genom aU bibehålla oförändrad landram skall tillföraskatastrof-posten och användas för aU lindra nöden inom och ,Del senare yrkandet behandlas av utskottet i avsnittet 4,6 KalasiroflDislåndoch allmänt flyktingbistånd m, m.) 1motiveringen för halveringsyrkandet i m-motionen 1205, som återfinns i denbakomliggande parlimolionen 1978/79:1108, åberopas bl. a. all de mänskligarättigheterna i allvarligt kränkts och all Vietnamnyligen inlerveneral ulanför sitt eget territorium och fört ell regelrättanfallskrig mol . och ockupation måste höra till deallvariigaste kränkninga:rna av mänskliga rättigheter, heter del i moiionen.Vid omprövningen av bislåndel lill bör enligl moiionen gällandeåtaganden och pågående arbeten beaktas, men motionärerna avvisar den ibudgetpropositionen framförda tanken alt under en övergångslid skullemedverka i Bai även efter dess färdigställande för atl tryggadriften av anläggningen. (I följdyrkanden lill det yrkande som är i frågaföreslås i motionen 1205 vidare att 120 milj. kr. utöver regeringens förslagskall anvisas för kalaslrolbisiånd, varvid en del av dessa exlra medelförutsätts ställas till FN;s flyktingkommissaries förfogande för hjälp åtflyktingar i , och atl 20 milj. kr. utöver regeringens förslag skallanvisas för bistånd genom enskilda organisationer, i huvudsak missionssamfundenoch de humaniiära organisationerna. Dessa yrkanden behandlas av ulskouei underresp. delavsnitt 4.6 och 4.7 längre fram i betänkandet.) Iell särskilt yrkande i moiionen 1205 föreslås att avvisar förslaget ibudgelproposilionen om svensk medverkan med biståndsmedel i driftskedel av , och i ännu ell yrkande i samma motion föreslås uttalaatt fortsalt bislånd till måste bli beroende av utvecklingen iregionen. Imoiionen 420 yrkas atl i skrivelse lill regeringen begär enavvecklingsplan för del svenska bislåndel till , och i motionen 587föreslås beslula au omgående ompröva biståndet till . Utskottet vill först la ställning lill de bådasistnämnda yrkandena om en avvecklingsplan resp. en omgående omprövning avbiståndet till . Både i moiionen 420 och 587 knyter molionärerna sinayrkanden i della sammanhang till påialanden av den vietnamesiska väpnadeinterventionen i grannlandet . Ulskollet har i elt lidigare avsnitt idella betänkande (4.1 Allmänt) behandlat och avstyrkt två andra yrkanden isamma molioner med förslag om allmänna regler för avbrylande av bistånd lillländer som bedriver anfallskrig eller är engagerade utomlands i mililäraoperationer vilka icke kan betraktas som vidtagna i självförsvar. UU 1978/79:27 55 påsvårigheten atl ställa upp dylika generella regler och framhållit alt enprövning sist och slutligen måste göras i varje enskilt fall. Utskottet harvidare velat understryka aU biståndet inte bör utnyttjas som utrikespolitisktpåtryckningsmedel, eftersom utvecklingssamarbete bygger på långsikligaförutsättningar och ett plötsligt avbrytande därav kan åsladkomma stor skadaför båda parter i samarbetet liksom för de människor som biståndet är avsettatl hjälpa. Utskottet har därvid åberopat tidigare uttalanden av samma innebördfrån sida. Sverigehar klart tagit avstånd från mililära intervention i ochlika bestämt vänt sig mot väpnade angrepp på . Med instämmande idessa avståndstaganden anser inte ulskoltel att dessa händelser i sig ryckerundan de grundläggande förutsättningarna för utvecklingssamarbetet. Detla bördärför i den utsträckning som är möjlig fullföljas i enlighel med uppgjordaplaner. Del rör sig om angelägna salsningar för ekonomisk och social utvecklingav ett fatligl land som blivit svårt förhärjal av krig ochinbördeskrig. Elt avbrylande av dessa biståndsinsatser, i vilka från svensksida redan investerats mycket stora ekonomiska och personella resurser, skulleinnebära en oförsvarlig kapiialförstöring och vara lill skada också för svenskaintressen och för anseende. Ulskollet avstyrker därför del nu akluellayrkandet 3 i moiionen 420 och del nu aktuella yrkandet 1 i moiionen 587, Av motsvarande skäl avstyrker ulskottel yrkandei 3i moiionen 1205, som syftar till en reduktion med 200 milj. kr., dvs. enhalvering, av regeringens förslag lill landram för Vielnam under näslabudgelår. En sådan reduktion av landramen skulle kraftigt försvåra och fördröjafullföljandet av de pågående projekten inom biståndssamarbetet. Den skulleockså försvåra eller omöjliggöra nya insatser eller sådana insatser som ärägnade atl trygga atl de pågående projekten inte blott blir färdigställda ulanäven effektivt tagna i drift. I samma motion 1205 hemställs vidare atl riksdagenuttalar att fortsall bislånd lill måste bli beroende av utvecklingen iregionen. Enligt ulskotiets mening är del självklart all biståndssamarbetet medvarje land kan påverkas och bli beroende av den framlida utvecklingen där. Omutvecklingen skulle bli sådan atl de grundläggande förulsällningarna församarbelel rubbas och etl uppnående av de svenska biståndsmålen därmedförsvåras eller omöjliggörs, kan detta givetvis inte undgå att påverka vårtlands beredvillighet atl forlsälla eller öka biståndsinsatserna. Såvitt kanbedömas har de grundläggande förutsättningarna för biståndet lill Vielnam intepå något avgörande säll förändrats lill följd av de senaste månadernashändelser. Det nu akluella yrkandet 4 i moiionen 1205 avstyrks därför. I moiionen 502 har, som förut nämnts, föreslagitsen oförändrad landram för under nästa budgetår, dvs. eu belopp av 380milj. i stället för regeringens förslag om 400 milj. kr. a. med anlagan- UU 1978/79:27 56 delatl det planmässiga utvecklingsarbetet i Vielnam måste bli påverkal avingripandel i . Motionärerna anser alt de 20 milj. kr. som inbesparasgenom denna reduktion i stället bör användas som katastrofhjälp i ochKampuchea. Ulskoltel utesluter inte alt någon del av landramen kan komma atllas i anspråk för mer humanilärt belönade insatser föranledda av de skador somde senaste månadernas nya krigshändelser i området fört med sig. Det bör dock iså fall ske i fulll samförstånd mellan samarbeisparterna. Detbör i detla sammanhang också hållas i minnet all regeringen i proposilionen harräknat med att la i anspråk katastrofmedel även under budgetårel 1979/80,närmast med anledning av de skador på jordbruket som stora översvämningar därunder förorsakat. Alldäremot nu fastställa etl belopp för humaniiära insatser i i enlighelmed vad som föreslås i moiionen 502 finner utskottet inte motiverat. Delär ännu för tidigt atl överblicka om eller i vad mån den vietnamesiskainterventionen i och den kinesiska interventionen i menligtinverkat på de hiuillsvarande lidsplanerna för skogsinduslriprojektet i BaiBång och för de båda sjukhusprojekien i Uong Bi och , vilka tillsammanssvarar för huvuddelen av det svensk-vietnamesiska utvecklingssamarbetet. Detbör emellertid på ömse sidor finnas en stark slrävan att i möjligaste månundvika ytteriigare förseningar och därav följande fördyringar av projekten.För att möjlig.göra en planmässig fortsättning av utvecklingssamarbetet ochdärmed även ett planmässigt fullföljande av pågående projekt tillstyrkerutskottet den av regeringen föreslagna landramen om 400 milj. kr. Också det nuaktuella yrkandet 1 i motionen 502 avstyrks därför. Samiidigiavstyrks delyrkandet 3.0 i moiionen 1781 till den del som detta hänför sig lillbiståndet till . Av budgelproposilionen framgår all enligthittillsvarande planer delar av de tre huvudprojekten relalivl snart beräknasvara färdiga alt tas i drift och att detta redan är fallet med vissa delar avBai . Från vietnamesisk sida har gjorls en framställning omsvensk medverkan även idriftskedet av Bai . Regeringen anser sådaml stödmotiverat , och planering har inletts av den svenskainsatsen därvidlag, Imotionen 1205 yrkas på ett avvisande av denna propå i budgetpropositionen omsvensk medverkan med biståndsmedel i driftskedel av Bai , Imotiveringen för yrkandei heter del bl, a, att, om utländsk medverkan och hjälpbehövs vid driften, bör sådana tjänster kunna inhandlas på vanlig kommersiellväg. Liksomregeringen finner utskottet det rimligt alt går den vietnamesiskabegäran om viss; medverkan i det inledande driftskedet till mötes och på såsätt även försäkrar sig om aU del stora och komplicerade skogsinduslriprojekteti Bai kommer lill avsedd nytta och atl de omfattande maskin-, byggnads-och utbildningsinvesleringar m, m, som där UU 1978/79:27 57 gjorlsinte går till spillo på grund av bristande resurser för uppföljning. Under enövergångsperiod bör därför vara berett att lämna stöd i driftskedet. Någrabestämda kostnadsprognoser för en dylik svensk medverkan i driftskedel, utöverden mindre del som faller på nästa budgelår, föreligger ännu inte. Härför krävsyileriigare analyser, studier och förhandlingar, Ulskottel utgår från allresultaten härav kommer alt framläggas i nästa års budgetproposition och allriksdagen då får tillfälle all närmare pröva den tänkta omfattningen - i såvältids- som beloppshänseende - av det svenska uppföljningsengagemangel i BaiBang-projeklel, Mol denna bakgrund avstyrks det nu aktuella yrkandei 11 imotionen 1205, I vpk-molionen 1781 föreslås i delyrkandel 3,e) altbiståndet till , , , och bibehålls påoförändrad nivå och i delyrkandel 3,0 all biståndet lill Vielnam, ,, , och ökas i enlighet med vad som i motionenangetts. Deökningar i förhållande lill regeringens förslag som föreslås i moiionen uppgårtill följande belopp: Vielnam 50 milj, kr,, 40 milj. kr., 30milj. kr., 15 milj. kr,, 30 milj, kr. och 40 milj.kr. Utskottet har ovan haft anledning behandla andrayrkanden om förändring av regeringens förslag belräffande landramar förVietnam, och under näsla budgelår och därvid tillstyrktpropositionens förslag. Ulskottelansluter sig till propositionens förslag även vad beträffar landramar /80 för de övriga länder som nämns i nu förevarande yrkanden. Ulskottelavstyrker därför de nu aktuella delyrkandena 3.e) och 3.0 i motionen 1781. Länderi det karibiska området 1 s-molionen 1771 föreslås au 30 milj. kr. avsättsför biståndssamarbete med och . Enligtmolionärerna skall del föreslagna biståndssamarbetet ses som ett slöd för dessakaribiska länders strävan atl befästa demokrati och social ulveckling. Detframhålls atl förslaget däremot inte innebär alt länderna i fråga skulle bliprogramländer i traditionell bemärkelse ulan atl insatsen där efter hand börkunna irappas ned i takt med att demokratin befästs. Det heter i motionenvidare bl. a. alt också på annal sätt bör utvidga slödel till dekrafter som kämpar för UU 1978/79:27 58 demokratioch social rättvisa i . Ulskoltelkonstaterar alt visst samarbete med utnyttjande av biståndsmedel frånanslagsposten Bredare samarbete redan inletts med . Ca 3,2 milj. kr. harsålunda avsatts för bl. a. konsullsludier avseende vallen- ochenergiförsörjningsprojekt och avseende ell projekl för en förbällrad mjölkproduktion. Indirekigår även vissl svenskl bislånd lill . SIDA har sålundaunder innevarande budgelår beviljal LO/TCO etl bidrag på 0,4 milj. kr. förbistånd med facklig grundutbildning genom den dominikanska landsorganisationenCGT. Bilateralasvenska bislåndsinsatser i övriga görs främst på flyklinghjälpensområde med medel från den särskilda anslagsposten för humanitärt bistånd iLatinamerika. Denna anslagspost föreslås i budgelproposilionen för näslabudgetår bli höjd från f n. 21 lill 30 milj. kr. En avsevärd del av dessahumanitära bislåndsinsatser görs i Cosia , som bliviifristad för etl siorl antal flyktingar från det övriga . Ulskoltel finner del önskvärt att Sverigessamarbete med demokratiska länder i del karibiska områdel förstärks. Isamarbelel kan ingå svenskt slöd i olika former. Dessa slödinsalser bör främsiske inom ramen för del bredare samarbetet men också andra stödformer kan visasig lämpliga, exempelvis genom särskilda samarbetsavtal, stöd via Karibiskautvecklingsbanken, insatser via SAREC eller genom fonden för induslrielllsamarbete med etc. Utskottetutgår ifrån att regeringen närmare prövar formerna härför- bl. a. med hänsyntill all dessa länder inle tillhör de fattigaste - och föreslårdärför alt posten Bredare samarbete av reservationsmedel tillförs deyileriigare medel, som kan behövas härför. På sikl bör liknande insaiser kunnakomma i fråga inom andra delar av världen. Motbakgrund av det anförda avstyrks del nu akluella yrkandei 6 i moiionen 1771. 1 vpk-molionen 247 föreslås alt hosregeringen hemställer om förslag lill samarbete med Demokratiska folkrepublikenYemen om bestämda utvecklingsprojekt som kan inpassas i landels femårsplansamt att 25 milj. kr. anslås i katastrofhjälp lill Demokratiska folkrepublikenYemen. Liknandemolionsyrkanden behandlades av utskottet (UU 1977/78:10).Ulskottel konstaterade då alt visst svenskl bislånd indireki kommitDemokratiska till del genom alt statliga bisiåndsmedelanslagits till Rädda iDarnens verksamhet där. Bidrag hade bl. a. lämnats lillRädda barnens samarbete med de yemeniliska hälsovårdsmyndigheterna avseendeutbildning och hälsovårdsuirustning m. m.