bet · G201JoU20 · 1978-12-31 00:00:00 — JoU 1978/79:20 betänkande medanledning av propositionen 1978/79:100 såvitt avser utgifterna för budgetåret1979/80 inom verksamhetsområde jämte motioner Utskottet tillstyrker regering ens i propositionen 1978/79: 100 bilaga 13 () under punkterna A 1A 4 (s. 1416) framlagda förslag och hemställer att /80 anvisar 1.till Jordbruksdepartementetett förslagsanslag av , 2.till Lanibruksrepresentanterett förslagsanslag av , 3.till Kommittéer m. m. ettreservationsanslag av , 4.till Extra utgifter ettreservationsanslag av . Jordbruketsrationalisering m. m. Lantbruksstyrelsen.Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkten B 1 (s. 1719) och hemställer att till Lantbruksslyrelsen /80 anvisar ett förslagsanslag av . Lantbruksnämnderna.Regeringen har under punkten B 2 (s. 1922) föreslagit att till Lantbruksnämnderna för / 80 anvisa ett förslagsanslag av . I motionen 1978/79: 569 av m. (s) hemställs att hos regeringen anhåller att åtgärder vidtas så attlantbruks-styrelsen utfärdar instruktioner till lantbruksnämnderna, så att de isin inköps- och försäljningsverksamhet skapar förutsättningar för att minskaantalet plankorsningar. I molionen 1978/79: 651 av (båda c) hemställs att uttalar attträdgårdsrådgivningen i tillgodoses genom omplacering av en tjänst somträdgårdsassistent, så att denna tjänst besätts vid lantbruksnämnden iKarlskrona. I motionen 1978/79: 982 av m. (s) hemställs att 1 1978/79. JoU 1978/79: 20 2 riksdagenbeslutar att en tjänst som trädgårdsassistent inrättas vid lantbruksnämnden iBlekinge med placering i fr. o. m. . I motionen 1978/79: 991 av m. fl. (c)hemställs att hos regeringen begär en översyn av de tilllantbruksnämnderna knutna ortsombudens ställning och funktion enligt deriktlinjer som anges i motionen. I motionen 1978/79: 2135 av m. (s) hemställs, såvitt nu är i fråga (yrkandena 1 ac), att 1 a.beslutar inrätta 25 nya tjänster för utökad lokalrådgivning till en kostnad av4 milj. kr., 1 b. till Lantbruksnämnderna för /80 anvisar ett iförhållande till regeringens förslag med 1 milj. kr. minskat förslagsanslag, 1c. beslutar att inom den ram av införselavgiftsmedel som lillerkännsjordbruket för /80 överföra ett belopp av 4 milj. kr. till lantbruksstyrelsenatt användas för utökad lokalrådgivning. P.egeringen tar under förevarande punkt upp ett avlantbruksstyrelsen framlagt förslag till utökad rådgivning i de utprägladeglesbygderna. På grundval av sagda förslag och i ärendet inhämtade yttrandengör föredraganden följande uttalanden om rådgivningens framtida inriktning. Vadgäller målet för rådgivningsverksamheten anförs sålunda att verksamheten iförsta hand bör avse de utvecklingsbara företagen. Till sådana företag bör idetta sammanhang även räknas företag inom de områden där särskilt stöd tilllantbruksföretag m. m. i vissa glesbygder kan utgå. Även begränsatutvecklingsbara och utvecklade företag bör emellertid omfattas av rådgivningen.I likhet med rationaliseringsstödet i stort bör rådgivningsinsatserna främstinriktas på de bygder och de företag där de kan förväntas få störst effekt. Detframhålls att behovet av ökade rådgivningsinsatser som ett komplement till denvidgade ekonomiska stödgivningén i de utpräglade glesbygderna böruppmärksammas. Det särskilda stödet till lantbruksföretag m. m. i vissaglesbygder är avsett att främja sysselsättningen och investeringarna i dessaområden. Det är därför viktigt att stödet följs upp med en aktivrådgivningsverksamhet på lokal nivå. Det är också viktigt attrådgivningsverksamheten ges möjlighet att anpassas till de riktlinjer förjordbrukspolitiken som beslutades . Det bör ankomma pålantbruksstyrelsen att vid sin fördelning av de medel som anvisas förverksamheten prioritera rådgivningsresurserna i enlighet med vad sålundaanförts. Styrelsen bör därvid kunna inrätta tjänster för lokalrådgivare där såbefinnes lämpligt. JoU 1978/79: 20 3 Lantbruksstyrelsen har för sin del uppskattatbehovet av ytterUgare medel för rådgivningsverksamheten till 4 milj. kr.,vilket skulle möjliggöra att ca 25 lokalrådgivartjänster inrättades.Regeringens förslag innebär att för nästa budgetår 1 milj. kr. beräknas förökad rådgivning, vilket motsvarar åtta rådgivare. Imotionen 2135 redovisas ett antal förslag till förändringar av olika anslagunder huvudtitel. Sammanlagt uppgår förslaget tillutgiftsminskningar och överföring till budgetens inkomsttitel Övriga diverseinkomster dels av vissa reservationsmedel, dels av vissa avgiftsmedel tilldrygt 256 milj. kr., medan förslagen till utgiftsökningar uppgår till drygt 8milj. Beträffande nu förevarande anslag innebär i motionen framlagtförslag att medel för ökad rådgivning bör avsättas i samband medjordbruksöverläggningarna inom den ram av införselavgiftsmedel som lillerkännsjordbruket. Enligt motionärernas mening är den i propositionen föreslagnarådgivningsverksamheten ett viktigt inslag i satsningen på glesbygdsområdena.Sådan rådgivningsverksamhet bör kunna stimulera till investeringar och andrasysselsättningsskapande och produktionsbefrämjande åtgärder inom jordbruketoch blir därigenom ett inslag i jordbrukets rationalisering. Motionärernaföreslår att lantbruksstyrelsen får äskade 4 milj. kr. för en utökad lokalrådgivning. Därmed kan 25 nya tjänster inrättas. Motionärerna anser detemellertid rimUgt att kostnaderna för denna verksamhet bestrids av jordbruketkollektivt, eftersom den förbättrar den enskildes möjlighet att bedriva etteffektivt jordbruk och därmed ökar lönsamheten i jordbruket. Utskottetdelar uppfattningen att lantbruksnämndernas rådgivning är ett av de viktigastemedlen för att främja jordbrukets rationalisering. Vad i propositionen anförtsom rådgivningsverksamhetens inriktning föranleder ingen erinran från utskottetssida. Ej heller har utskottet något att invända mot regeringens förslag tillmedelsanvisning för ändamålet för nästa budgetår. Utskottet finner således,att skäl saknas för att ändra finansieringssättet i den av motionärerna antyddariktningen. Enligt motionen 2135 skall bl. a. den förordade anslagsförändringenses mot bakgrund av strävandena att begränsa statsutgifterna. Till detta måanföras att en övergång till finansiering av rådgivnings- och kursverksamhetenmed införselavgiftsmedel i stället för med budgetmedel i och för sig inte synesmedföra någon nettobesparing för statsverket, då ju det i båda fallen rör sigom ianspråktagande av statliga medel, vilka f. ö. redan tagits i anspråk vidjordbruksöverläggningarna. Det kan erinras om att motionsyrkanden avmotsvarande innebörd på utskottets förslag lämnades utan åtgärdfrån sida. Iöverensstämmelse med vad nu anförts tillstyrker utskottet i propositionenimder förevarande punkt gjorda uttalanden och förslag beträffande utökadrådgivning i glesbygder och avstyrker motionen 2135, yrkandena 1 ac. JoU 1978/79: 20 4 I motionerna 651 och 982 framlagda förslag om vissförstärkning av rådgivningen på trädgårdsområdet i överensstämmer iprincip med vissa tidigare, , till motionsledesframförda yrkanden. Det har i nämnda sammanhang erinrats om att det ankommerpå lantbruksstyrelsen att svara för organisationens närmare utformning medutgångspunkt i vissa av angivna principer. Självfallet hardet ansetts viktigt att rådgivningen inom ramen för tDl-delade resurserorganiserades på sätt som bäst gagnade den svenska trädgårdsnäringenseffektivitet och konkurrensförmåga. har sålunda utgått från attlantbruksstyrelsen och den till styrelsen knutna rådgivande nämnden iträdgårdsfrågor har sin uppmärksamhet riktad på denna fråga och vidtar åtgärderså att trädgårdsnäringen i får erforderlig service. Senastspörsmålet om rådgivningen för trädgårdsodlarna i aktualiserades,förutsattes från sida att lantbruksstyrelsen vid sin kontinuerligaöversyn av personalbehovet vid lantbruksnämnderna särskilt uppmärksammadedenna fråga och i samråd med den till styrelsen knutna rådgivande nämnden iträdgårdsfrågor vidtog sådana omdispositioner som kunde befinnas erforderligaför att bereda ifrågavarande näringsutövare tillfredsställande service.Utskottet underströk i sammanhanget vikten av att rådgivningen inom ramen förtilldelade resurser organiseras på sätt som bäst gagnar den svenska trädgårdsnäringenseffektivitet och konkurrensförmåga. Med hänsyn till det anförda och underhänvisning till att fortsatta överväganden rörande dimensioneringen avrådgivningsresurserna varit att vänta års trädgårdsnäringsutredninghar funnit väckta motioner i ämnet böra lämnas utan åtgärd. Somredovisas i propositionen har nyssnämnda utredning avgettbetänkandet (SOU 1978: 51) Svensk trädgårdsnäring Produktion,rationalisering och internationella förhållanden. Utredningen har vidare idecember 1978 avgett betänkandet (Ds Jo 1978: 13) Svensk trädgårdsnäring Rådgivning.En proposition grundad på utredningens förslag kommer att behandlasav . Underhänvisning till vad nu anförts föreslår utskottet att lämnarmotionerna 651 och 982 utan åtgärd. Utskottethar funnit lämpligt att i förevarande sammanhang även ta upp två motioner sommera allmänt berör verksamheten vid lantbruksnämnderna. I den ena, 991, begärsen översyn av de till lantbruksnämnderna knutna ortsombudens ställning ochfunktion och i den andra, 569, hemställs att hos regeringen anhålleratt åtgärder vidtas så att lantbruksstyrelsen utfärdar instruktioner tilllantbruksnämnderna, så att de i sin inköps- och försäljningsverksamhet skaparförutsättningar för att minska antalet plankorsningar. Sistnämnda yrkande ingårsom ett delförslag i ett i motionen 568 redovisat större JoU 1978/79:20 5 åtgärdsprogramsyftande till att skapa snabbare tågförbindelser i , därigenomstimulerande till en mera balanserad utveckling inom förevarande region. Vadgäller sistnämnda motionsyrkande vill utskottet framhålla att det givetvis ärangeläget att de statliga. rationaliserings»rganen på lantbrukets område isina strävanden att förbättra arronderingsförhållandena inom jordbruket ävennoga observerar kraven på ändamålsenliga och såvitt möjligt riskfriatrafikmiljöer. Enligt utskottets uppfattning torde det emellertid få ansesligga inom ramen för vederbörande myndighets eget ansvarsområde att ta närmareställning till hur konkreta åtgärder av i motionen 569 åsyftat slag börvidtagas. Utskottet vill erinra om att det enligt 3 § instruktionen förlantbruksstyrelsen och lantbruksnämnderna särskilt åligger lantbruksstyrelsenatt leda och utveckla den översiktliga och regionala planeringen avlantbrukets rationalisering och samordna de statliga insatsema härför samtanpassa denna verksamhet till annan samhällsplanering, bl. a. i fråga omlämplig markanvändning. Utskottetfinner mot bakgrund av vad nu anförts inte anledning påfordra någon särskildriksdagens åtgärd till följd av motionen 569. Enligtmotionen 991 föranleder utvecklingen mot ökat medbestämmande från direktberörda grupper en omprövning av ortsombudens ställning och funktion. Förändamålet bör en särskild utredning tillsättas. Lantbruksnämndemas ortsombudutses f. n. efter förslag från resp. kommimstyrelse. En konsekvent tillämpningav de principer som utvecklats på andra områden innebär enligt motionäremasmening att lantbrukamas fackliga organisation, LRF, bör utse eller i vart falllägga förslag tiU ortsombud. Därmed erhålls garantier för att ortsombuden ärväl insatta i de frågor som lantbmksnämnden handlägger och attställningstagandena från ortsombuden har förankring bland närings-utövarna. Utskottetvill med anledning av ifrågavarande motionsyrkande anföra följande. Ortsombudhar varit knutna till lantbruksnämnderna alltsedan nämnderna inrättades den 1juli 1948. Ombuden skall bl. a. bistå nämnderna med upplysningar om de lokalaförhållandena. Enligt nu gällande instruktionsbestämmelser förordnas ortsombudav nämnd . Avgår ortsombud förordnas ersättare för återstoden avtiden. Innan ortsombud eller ersättare utses skall kommunens styrelse beredastillfälle att avge förslag. Sistnämnda bestämmelse, som gällt sedan den 1 juli1967, har sin grund riksdagsbeslut angående lantbruksnämndemasorganisation och uppgifter. När det gällde kvalifikationerna för ortsombuduttalade föredragande departementschefen vid riksdagsbehandlingen bl. a. attdet torde kimna fömtsättas att till ombud skuUe komma att föreslås personer somvar väl förtrogna med jordbm-kets förhållanden. Motionsönskemål om ändradordning för utseende av ortsombtid Kartong:S. 12, rad 6 Står: förslagsanslag Rättat till: reservationsanslag JoU 1978/79: 20 6 motsvarandedet nu föreliggande yrkandet har tidigare behandlats av , bl. a. år1974 (JoU 1974: 41). I nämnda sammanhang erinrades om att särskildautredningar om stödet till jordbrukets rationalisering och omjordförvärvslagstiftningen pågick. Dessa kunde leda till ändringar avlantbmksnämndemas uppgifter som kunde motivera ändrad organisation. Parallelltmed dessa utredningar pågick inom statskontoret en översyn avlantbruksnämndernas organisation. Utskottet var mot bakgrimd av det anförda ejberett föreslå ändrad ordning i fråga om att utse ortsombud. Eventuella bristermed nuvarande förfaringssätt borde enligt utskottet kunna rättas tiU genom attlantbruksnämnderna informerade kommunerna om vilka krav som borde ställas påett ortsombud. Motionen föranledde inte någon åtgärd. Riksdagenfattade under föregående beslut om nya riktlinjer förjordbrukspolitiken samt godkände ett i budgetpropositionen 1978 presenteratförslag till ny organisation för lantbruksnämndema. Vid nänmda tillfällen togsortsombudens ställning och funktion inte upp till närmare behandling. Enligtvad utskottet inhämtat torde ej heller hithörande spörsmål ha ägnats speciellbelysning inom ramen för jordförvärvsutredningens arbete. Tillgångenpå den lokala sakkunskapen hos med jordbrukets förhållanden väl förtrognaortsombud är givetvis av stort värde för lantbruksnämnderna vid handläggningenav förekommande rationaliseringsärenden. Det är naturligtvis angeläget attreglerna för hur ortsombuden skall utses är utformade på ett sätt som motsvararutvecklingens krav. Motbakgrund av att åtskilligt hänt sedan ortsombudens ställning och funktionsenast var föremål för närmare prövning finner utskottet att skäl talar för attdessa frågor nu görs till föremål för viss översyn. Någon särskild utredningsynes dock inte behöva tillsättas för ändamålet. Enligt utskottets meningförefaller det lämpligt att lantbruksstyrelsen får i uppdrag att se överproblemet och framlägga härav föranledda förslag. här anfört med anledning av motionen 991 bör som sinmening ge regeringen till känna. Utskottet hemställer således att 1. lämnar motionerna 1978/79:651och 1978/79: 982 utan åtgärd, , 2. lämnar motionen 1978/79: 569utan åtgärd,. 3. med anledning av motionen1978/79: 991 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omöversyn av ortsombudens ställning och funktion, 4. med bifall till regeringensförslag och med avslag på motionen 1978/79: 2135, yrkandena 1 ac, tillLantbruksnämnderna för /80 anvisar ett förslagsanslag av . JoU 1978/79: 20 7 Kursverksamhetför jordbrukets rationalisering m. m. Regeringen har under punkten B 3 (s. 2223) föreslagit att till Kurs verksamhet för jordbrukets rationalisering m. m. för / 80 anvisa ett förslagsanslag av . 1 motionen 1978/79: 2135 av m. (s) hemställs, såvitt nu är i fråga (yrkandena 2 ab), att 2 a. tillKursverksamhet för jordbrukets rationalisering m. m. för /80anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . 2 b. beslutar att inom den ram av införselavgiftsmedel somlillerkänns jordbruket för /80 överföra ett belopp av 4 423 000kr. till lantbruksstyrelsen, att användas till kursverksamhet för jordbruketsrationalisering. Förevarande anslag används för att bestridakostnaderna för kursverksamhet m. m. i syfte att främja rationaliseringen inomjordbruket och trädgårdsnäringen samt den yttre rationaliseringen inom skogsbruket.För innevarande budgetår uppgår anslaget till . För nästa budgetårbör anslaget enligt propositionen föras upp med . Därvid harräknats med en redovisningsteknisk överföring av medel till lantbruksnämndernaslönekostnadsanslag med . Utskottethar för sin del ingen erinran mot den i propositionen gjordaanslagsberäkningen under denna punkt. Utskottet avvisar sålunda av motsvarandeskäl som redovisats under punkten 3 i det föregående det i motionen 2135framlagda förslaget att medel för nu ifrågavarande kursverksamhet inte böranvisas över budgeten utan i stället bör avsättas i samband medjordbruksöverläggningarna inom den ram av införselavgiftsmedel som lillerkännsjordbruket. Det kan erinras om att rik.«-dagen föregående år lämnade ettliknande förslag utan bifall. Ienlighet med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag ochavstyrker motionen 2135, yrkandena 2 a och b. att med bifall till regeringens förslagoch med avslag på motionen 1978/79: 2135, yrkandena 2 a och b, till Kursverksamhetför jordbrukets rationalisering m. m. för /80 anvisar ettförslagsanslag av . Bidragtill jordbrukets rationalisering, m. m. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under pimkten B 4 (s. 2324) och hemställer 1. medger att /80 statsbidrag beviljas till jordbruketsrationalisering med sammanlagt högst 55 000 000 JoU 1978/79: 20 8 2. till Bidrag till jordbrukets rationalisering, m.m. för /80 anvisar ett förslagsanslag av . 6.Täckande av förluster pä grund av statlig kreditgaranti. Regeringen har underpunkten B 6 (s. 2527) föreslagit att 1. medge att för budgetåret1979/80 statlig kreditgaranti lämnas för lån till yttre rationalisering, låntill inre rationalisering, jordförvärvslån, driftslån och maskinlån medsammanlagt högst , för lån till trädgårdsnäringens rationaliseringm.m. med högst , för lån till rennäringens rationalisering m. m.med högst . samt för lån till inköp av avelshäsiar och ridhästarmed sammanlagt högst , 2. till Täckande av förluster pågrund av statlig kreditgaranti för /80 anvisa ett förslagsanslagav . I motionen 1978/79: 994 av m. fl. (c)hemställs att beslutar att vid behandling av propositionen 1978/79:100, bil. 13 B 6, kreditramar, medge att för /80 statlig kreditgarantilämnas för lån till yttre rationalisering etc. med sammanlagt högst 600 milj.kr. med den fördelning som anges i motionen. Det stathga stödet till jordbrukets rationaliseringutgår huvudsakligen i form av kreditgarantier. Efterfrågan på sådana garantierhar ökat kraftigt . Med hänsyn härtill räknar föredragandedepartementschefen med att det totala rambeloppet för /80behöver ökas med 65 milj. kr. till 535 milj. kr. /80 bör statlig kreditgaranti beräknas för lån till yttrerationalisering, lån till inre rationalisering, jordförvärvslån, driftslån ochmaskinlån med 513 milj. kr., för lån till rennäringens rationalisering m. m.med 2,5 milj. kr. samt för lån till inköp av avelshäsiar och ridhästar med 0,5milj. Föredragandenanmäler sin avsikt att i särskild proposition om slöd till trädgårdsnäringen m.m. ta upp frågan om siatlig kreditgaranti för lån dll trädgårdsnäringensrationalisering. I avvaktan härpå beräknas garantiramen för lån tillträdgårdsnäringens rationalisering m. m. till oförändrat 19 milj. kr. Somredovisas i propositionen har lantbruksstyrelsen i sin anslagsframställningföreslagit en ökning av ramutrymmet för lån tiU jordbrukets yttre och inrerationalisering, förvärv och drift av jordbruk samt till maskinhållning inomjordbruket med 152 milj. kr. jämfört med det utrymme som ursprungligenfastställts för /78. Utskottet, som vill erinra om attutskottet i sitt betänkande 1978/79: 17 för- JoU 1978/79: 20 9 ordaten uppräkning av ramen för kreditgarantier för jordbrukets rationalisering förinnevarande budgetår med 60 milj. kr., anser sig inte nu ha anledning frångåföredragandens beräkningar i budgetpropositionen rörande behovet avkreditgarantiutrymme för nästa budgetår. Regeringens förslag pä denna punkttillstyrks därför. I överensstämmelse härmed föreslår utskottet att i motionen994 framlagt yrkande om bifall till den av lantbruksstyrelsen begärdautökningen av kreditgaranti-ramen lämnas utan åtgärd. Utskottet vill erinra omden möjlighet regeringen har att, om så senare befinns erforderligt, återkommatill med eventuella förslag i ämnet. Anslagetbör som anförs i propositionen för nästa budgetår tas upp med oförändrat 1milj. 1. med bifall till regeringensförslag och med avslag på motionen 1978/79: 994 medger att för budgetåret1979/80 statlig kreditgaranti lämnas för lån till yttre rationalisering, låntill inre rationalisering, jordförvärvslån, driftslån och maskinlån medsammanlagt högst , för lån till trädgårdsnäringensrationalisering m. m. med högst , för lån till rennäringensrationalisering m. m. med högst . samt för lån till inköp avavelshästar och ridhästar med sammanlagt högst , 2. till Täckande av förluster pågrund av statlig kreditgaranti för /80 anvisar ettförslagsanslag av . Odlings-och byggnadshjälp åt innehavare av vissa kronolägenheter m. m. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkten B 7 (s. 2729) och hemställer att tillOdlings- och byggnadshjälp åt innehavare av vissa kronolägenheter m.m. för /80 anvisar ett Befrämjandeav husdjursaveln m. m. Regeringen har under punkten B 8 (s. 2930) föreslagit att till Befrämjande av husdjurs aveln m. m. för /80 anvisa ett reservationsanslag av . I motionen 1978/79: 650 av m. fl. (c,s, m) hemställs, såvitt nu är i fråga (yrkande 1), att hos regeringenanhåller att en parlamentarisk utredning tillsätts med uppdrag att kvantifieraden direkta och indirekta samhällsnyttan av hästhållningen i landet och JoU 1978/79: 20 10 pågrundval härav föreslå riktlinjer för framtida statliga insatser på dettaområde. Från anslaget bestrids bidrag till avelsföreningaroch liknande organisationer. Vidare utgår från anslaget stöd åt hästaveln.Detta koncentreras i huvudsak till hästpremiering, hingsthållning och bidragtill vissa andra kvalitetsbefrämjande åtgärder enligt beslut av . Från anslaget utgår f. n. även bidrag till främjande avmjölkavkast-ningskontroll m. m. samt till svinstamkontroll. Föredragandenanför att de medel som har anvisats för att befrämjamjölkavkastningskontrollen m. m. har medfört att anslutningen till kontrollennu ökar i tillfredsställande omfattning. Medlen bör därför inte längre utgå. Försvinstamkontrollen har sedan huvudmannaskapet överförts till SvenskHusdjursskötsel ek. övergångsvis utbetalats ett årligt bidrag av 70 000kr. Detta bidrag bör enligt propositionen nu upphöra. Regeringensförslag under denna punkt innebär för nästa budgetår att anslaget beräknas till1 , varav till bidrag till avelsföreningar och liknandeorganisationer . och till stöd åt hästaveln . Beloppen ärdesamma som för motsvarande ändamål anvisats för innevarande budgetår. Utskottethar för sin del inte något att erinra mot regeringens nu redovisade förslag. Somframgår av det föregående bygger nuvarande system för stöd till hästaveln påriktlinjer som fastställts av riksdag. I motionen 650 framhålls attförhållandena i fråga om hästhållningen i landet avsevärt förändrats under dentid som förflutit sedan nuvarande statliga stöd utformades. Utvecklingen pekarsålunda mot det alltmer ökande intresse för ridsport och övrig hästanvändningsom gjort sig gällande och lett till att utvecklingen tillstora delar blivit annorlunda än det fanns anledning att förutspå dådet utredningsresultat presenterades som utgjorde underlag för åretdärpå fattade beslut i ämnet. Enligt motionen behöver därför hästars och medhästar förknippade aktiviteters nuvarande betydelse i samhället belysas. Motbakgrund härav hemställer motionärerna att hos regeringen begär atten parlamentarisk utredning tillsätts med uppdrag att kvantifiera den direktaoch indirekta samhällsnyttan av hästhållningen i landet och på grundval häravföreslå riktlinjer för framtida statliga insatser på detta område. Samtidigthemställs att i avvaktan på att underlag till riktlinjer för statligainsatser föreligger beslutar att verksamheten vid statens hingstdepå ochstuteri inte får minskas under nuvarande nivå. JoU 1978/79: 20 11