bet · G201SkU55 · 1978-12-31 00:00:00 — En första etapp ifråga om marginalskattesänkning-en under detta beslöts i december 1978med giltighet . Det nu aktuella förslaget utgör den andra elappenunder innevarande och avser giltighet . Den lolala omfaltningen av marginalskallelättnaderna enligtpropositionens förslag motsvarar ett skaltebortfall om ca 2 650 milj. kr.Därav faller - ca 2450 milj. kr. - på åtgärder i de skikt avskatteskalan som beräknas motsvara årsinkomsler under 80000 kr.Förslaget får således sägas väl svara mol uttalandet om "sänktamarginalskaller i vanliga inkomsllägen". Jusl i de inkomslskikl därhuvuddelen av de heltidsar-belande finns ligger också tyngdpunkten i deföreslagna marginalskallelättnaderna, nämligen mellan 57000och . saml från 74000 lill . Utskottet finnersålunda förslaget till marginalskattesänkningar väl avvägt både i fråga omomfattningen och i fråga om koncentrationen till vanliga inkomsllägen förhellidsarbetande. Propositionensförslag innebär inga förändringar i skatteskalans båda SkU1978/79:55 93 högsta skikt, dvs. för inkomstdelar överstigande 20basenheter. För att motverka de mest extrema skattebelastningarna till följd avsärskilt hög skattesals i vissa kommuner föreslås emellertid att enmarginalskattespärr införas. Enligt denna får den sammanlagda kommunala ochstatliga skattesatsen inte överstiga en viss gräns. Denna gräns föreslås bli80% i inkomslskikl upp lill 30 basenheter, dvs. , och 85%för inkomstdelar därutöver. Gällande regel om begränsning av del totalaskatteuttaget, den s.k. 80/85-procentsregeln, föreslås bli anpassad lillmarginalskaltespärren. Mot bakgrund av den utveckling som förevarit under1970-talel, när skattesatserna i de högre skikten ständigt höjts framför allllill följd av höjda kommunala skaller, är det enligt utskottets mening nulämpligt alt statsmakterna klart anger en högsta gräns för den sammanlagdamarginalskatten. Den avvägning som därvidlag gjorts i proposilionen finnerutskottet rimlig. Som departementschefen påpekar fungerar den s.k. 80/85-procentsregeln i vissa fall som en marginalskattespärr, och det ärnaturligt atl länka sig alt även löntagare och andra utan stor förmögenhetgaranteras elt netto efter skatt av en inkomstökning som ligger på samma nivå.- De tekniska problem som i vissa fall kan bli följden av kombinationen avmarginalskatlespärr och inkomster i fiera kommuner bör i ell inledningsskedekunna lösas så som angivits i propositionen. När praktiska erfarenheter vunnitskan en översyn av de föreslagna reglerna bli aktuella i förenklande syfte. -Till de frågor som sammanhänger med sammanlagda marginaleffekter av skatter ochinkomslprövade bidrag m. m. återkommer utskottet i det följande. 1 propositionen ges också lagregleringen av deförändringar som krävs för atl åstadkomma den förenkling av det kommunalaskalteunderlagel som närmare behandlas i proposilionen 95. a. innebär dettaen höjning av grundavdraget vid den kommunala taxeringen, ett slopande avgrundavdraget vid den statliga taxeringen, en omräkning av den särskildaskattereduktionen och en teknisk anpassning av skattesatserna i den statligainkomslskalteskalan till de övriga ändringarna. Ett betydande antal följdändringarinnebärande ändrade beloppsgränser m.m. föreslås också i olika författningar.Dessa ändringar, som alla har samband med den synnerligen önskvärdaförenklingen av det kommunala skalleunderlaget, bör också beslutas tillsammansmed marginalskaltelättnaderna och marginalskattespärren. Av vad utskottet framfört framgår all ulskotlel är berettatl tillstyrka proposition 160 i vad den rör skatten inkomster m.m.1 molionen 2432 finns emellertid ett försiahandsyrkande om uppskov medfastställande av skatteskalor för lill den lidpunkt då förslagom skalleomläggningens finansiering föreligger. Finansieringsfrågorna bördärför las upp till behandling i della sammanhang. 1propositionen framhåller departementschefen atl såväl de föreslagna SkU1978/79:55 94 inkomstskattelätlnaderna som de i proposition 95 om denkommunala ekonomin föreslagna ökade överföringarna till kommunsektorn måste finansieras.Totalkostnaden för de olika reformerna beräknas lill ca 4450 milj. kr. Iproposilionen redovisas konkreta inkomstförstärkningar om sammanlagt ca 1 850milj. kr., varom förslag numera i olika propositioner förelagts riksdagen.Beslut om dessa inkomster avses skola fallas , medan frågan om huråterstående ca 2 600 milj. kr. skall täckas enligt departementschefen börhållas öppen lill i avvaktan bl. a. på en snabbutredning som tillsaltsom olika former av bruttobeskattning. delar uppfattningen - som också uttrycktssåväl av finansutskottets majoritet som av ledamöterna ideras avvikande mening lill finansutskottets yllrande över proposilionen (sebilaga I) - att de aktuella reformerna somhelhet bör finansieras genom skattehöjningar på andra områden. Till delkonkreta förslag som hän-skjulils till utskottet, nämligen en höjning avstämpelskatten i vissa fall, återkommer utskottet längre fram. Utskottetförutsätter vidare all de andra utskott som har att behandla regeringensframlagda förslag till inkomstförstärkningar beaktar vikten av alt dentotalfinansiering, som såväl finans- som skatteutskottet förordar, uppnås. Goda skäl talar enligt utskottets mening för atl riksdagennu i vår nöjer sig med atl slå fast atl en tolalfinansiering skall ske, men atlbeslutet om i vilken form återstående 2600 milj. kr. skall las in får anslåtill hösten. Till dess skall ulredningen om olika former av brultobeskaltningha redovisat elt material som kan belysa de valmöjligheter som finns. Vidarekan beslutet då sältas in i elt mer aktuellt konjunkturpolitiskt sammanhang.För ett sådant uppskov med finansieringsbeslutet har ocksåfinansutskottet uttalat sig. Frågan är då om detta också bör leda lill all man i enlighelmed yrkandel i molionen 2432 väntar med beslutet om skatteskala m. m.Skatteutskoltel inslämmer emellertid på den punkten i det resonemang som försav ledamöterna i finansutskottets yllrande. De framhåller isin avvikande mening alt del för arbetsmarknadens parter är viktigt altförutsättningarna i form av inkomstskaltelättnader är kända när avtalsförhandlingarnaskall inledas. Om beslut kommer först eller december,vilket erfarenhetsmässigt är fallel när skallebeslut fallas under höslen, ärdetta ett avgjort handikapp. gäller också att gällande avtal löper utredan i slutet av oktober, vilket innebär all det är mer angelägel än någonsinalt förhandlingsstarten inte onödigtvis fördröjs. Utskottet noterar också attledande företrädare för bl. a. TCO har uttalat alt de i propositionenföreslagna marginalskaltelättnaderna utgör ett lämpligt första steg. Mol denna bakgrund anser inte skatleutskottet att beslutetom skatten inkomster m.m. bör uppskjutas. Som redovisats i delföregående har ulskotlel funnit propositionens förslag i dessa delar välavvägda och SkU1978/79:55 95 Delta innebär samlidigl avslag på deyrkanden i motionerna som innebär krav på uppskov med. avslag på eller ändringi proposi-lionsförslagen om marginalskaltelätlnader, marginalskatlespärr elleråtgärder som sammanhänger med förenklingen av del kommunala skatteunderlaget. Ulskollelkommer-------- (= majoriteten s. 55)-- i frågan. Utskottet har lidigare i della belänkande tillstyrktpropositionens förslag om en sänkning av marginalskatterna i elt brett skikt avinkomslskalan. Därigenom minskar också de sammanlagda marginaleffekterna avskatter och inkomslprövade bidrag m.m. Trots detta torde marginaleffekterna iflera situationer fortfarande kunna bli myckel höga. Åtgärder mol dessa fåremellertid i första hand avse de bidragsformer m. m. som ger upphov till dem. De negativa---- (= majoriteten s. 56)-- makarnaförvärvs arbetar. Förslagel i propositionen innebär att skatlereduklionenanpassas till del höjda kommunala grundavdraget så alt avlrappning sker med 30%av skillnaden mellan . och den lägre laxerade inkomslen. Utskottet hartidigare i detta betänkande tillstyrkt detta förslag som en del i anpassningentill det förenklade kommunala skatteunderlaget. Kravet på oförändrade regler idelta hänseende, som framförs i s-motionen 2433, avstyrks därmed. NilsHörberg (fp)-------- (= majoriteten s. 58)---- utskottet Vid beräkning av beskattningsbar B-inkomst gäller, somnämnts, f. n. en friregel avseende elt belopp om . Om ena maken intehaft annan inkomst än B-inkomsl. Kan denna uppgå lill . ulan altB-inkomsten läggs samman med makens A-inkomsl vid debitering av skatt. Ipropositionen föreslås alt . av vardera makens inkomst alllid skallbehandlas som A-inkomsl. Förslagel har tillkommit för atl förhindra skärptbeskattning när det statliga grundavdraget avskaffas, och ulskotlel hartidigare i delta betänkande tillstyrkt del som en del i förenklingen av delkommunala skatteunderiaget. ()------ (= majoriteten s. I propositionen föreslås, lill följd av höjningen av detkommunala grundavdraget till , att beloppsgränsen för skattskyldighethär i riket för pension från den allmänna försäkringen räknas upp lill sammanivå. Ulskoitet har tidigare i delta betänkande tillstyrkt delta förslag somett led i anpassningen lill del förenklade kommunala skatteunderiaget. Kravetpå oförändrade regler i detta hänseende, som framförs i s-moiionen 2433,avstyrks därmed. fl.------ (= majoriteten s.62-s. 67)--- gåvor m.m. Ipropositionen framläggs också förslag om en begränsad avdragsrätt för SkU1978/79:55 96 Avdrag skall enligt detta medges för gåvor tillorganisationer som antingen utövar internationell biståndsverksamhet eller somverkar för internationellt samförstånd ellerför respekt för de mänskligarättigheterna. Avdrag medges endast för gåvor om . och högst 2 000kr. Avdragel medges i form av skaltereduktion ' av delavdragsgrundande gåvobeloppet. Frågan om avdragsrält för gåvor har under en lång följd avår varit uppe till behandling i , men först i irepartiregeringensregeringsförklaring preciserades att sådan avdragsrätt skulleinföras "för gåvor till ideella och humanitära ändamål".Proposilionen 160 förverkligar alltså på denna punkt irepartiregeringenstankegångar. Mol avdragsrält för gåvor har lidigare åberopats såvälprincipiella skäl som svårigheter atl åstadkomma en tillfredsställandegränsdragning mellan organisationer till vilka bidrag kan ges med avdragsrättoch övriga mottagare. Genom avgränsningen till organisationer som driver sinideella eller humanitära verksamhet med internationell inriktning undviks tillstörsta delen de gränsdragningsproblem som tidigare påtalats. Genom att utformaavdragsrätten som en reduktion av slutskalten undviks också alt den s. k.avdragsprogressiviteten kommer in i bilden; avdragsrätlen har iproposi-tionsförslagel samma värde oberoende i vilkel inkomslskikl givarenbefinner sig. Naturligtvis kan det alltid hävdas atl införande av en nyavdragsräti även om den är begränsad innebär all skatlesysiemel blirytterligare någol krångligare. Enligi uiskoliels mening får emellertid dennasynpunkt inte drivas dithän alt den blir ett absolut hinder för varje reform,hur angelägen den än må vara i övrigl. Ulskotlel menar alt fördelarna av alt geen stimulans lill den ideella och humanilära verksamhel som del här är fråga omväl uppväger de begränsade nackdelar som förslagel om gåvoskalte-reduklion ipropositionens utformning fortfarande kan ha. Med avstyrkande av deavslagsyrkanden som finns i motionerna tillstyrker utskottet alltsåproposilionen i denna del. Eftersom den starka begränsningen av mottagarkretsenutgjort ett av skälen varför utskottet ansett sig kunna tillstyrka förslaget,avstyrker utskottet däremot de krav som framförs i m-motionen 2349 och imolionen 1716 av () om atl förslag om en vidare avdragsrättskyndsamt skall föreläggas . 1propositionen----- (= majoriteten s. 68)--- från gåvoskatt. Förslagel i propositionen bygger på ett belänkande (Ds B1977:2) av ulredningen om avdrag för gåvor och har i regel tillstyrkts avremissinstanserna. Även utskottet biträder förslagel. De önskemål om en vissvidgning av arvsskatlebefrielsen som kan ligga i molionen 2433 bör få anstålill dess den närmare innebörden därav kunnat belysas. Detta bör emellertidinte hindra att beslut nu fattas om arvsskattebefrielse för den homogena gruppav trossamfund och församlingar som propositionens förslag lar sikte på. Meddet anförda tillstyrker utskottet propositionens förslag i detta stycke SkU1978/79:55 97 och avstyrker bifall till motionerna 2365 och 2435 såvittnu är i fråga. Motionen 2433 får i vad den avser frågan om arvsskattefrihelanses besvarad genom vad utskottet anfört. I proposilionen-------- (= majoriteten s. Ulskoitet har lidigare i betänkandet redovisat sin syn påfinansieringen av de aktuella reformerna i propositionerna 160 och 95. Tillföljd av delta anser sig utskottet nu böra tillstyrka förslaget omslämpelskatlehöjning. Denna bör tiäda i kraft den . Detta innebärockså alt utskottet tillstyrker bifall till s-motionen 1730 och avstyrkerm-motionen 2349 i denna sistnämnda del. Genom detta ställningstagande och genom all ulskotlel, ilikhet med finansutskottet, förordar att reformpakelet skall lolalfinansierasanser sig ulskotlel ha lillgodosetl det yrkande i s-molionen 2433 som går ul påatl staten bör ges full täckning för kostnaderna för skatteomläggningen inklusivede som aktualiserats i propositionen 95. Beslutet om den exakta formen för atttäcka det återstående finansieringsbehovet bör emellertid anstå lill i höst.Vad särskilt angår den i s-molionen aktualiserade finansieringsmetoden villutskottet erinra om atl ett av skälen för ett uppskov med finansieringsbesluleljusl är att frågan om verkningarna av olika former av bruttoskalter, däriblandproduktionsfaklorskatl, f. n. är föremål för en snabbutredning. Denna utredningskall redovisa ett material som kan vara till ledning för statsmakternasställningstagande lill finansieringsfrågan . Med det anförda avstyrkerutskotiei motionen 2433 i nämnda del i den mån den inte kan anses besvarad medvad utskottet anfört. Av vad-------- (=majoriteten s. 70)--- vara oförändrat. dels atl utskottets hemställan under moment 6 bort utgå, och dels att utskottets hemställanunder momenten 2, 3, 4 och 42 bort ha följande lydelse: 2. belräffande beskattningen av inkomster ochdet kommunala skatteunderlaget att med anledning av motionen 1978/79: 1622yrkandena 2 och 3 samt med avslag på motionerna 1978/79:2365 i molsvarande del,1978/ 79:2432 yrkandena 3 och 4, 1978/79:2433 yrkandena 1 (delvis), 2, 4 (delvis),5 (delvis), 6-8, 9 (delvis), 12 och 13 och 1978/79:2435 yrkandena 8, 9 och 15bifaller propositionen i denna del; 3. beträffande skattelättnad för vissa gåvor all med avslag på motionerna 1978/79: 2365 i molsvarandedel. 1978/79:2349 yrkandet 6, 1978/79:2432 yrkandet 2, 1978/79:2433 yrkandena3. 4 i denna del. 5 i denna del, 9 i denna del, 10 och 14 och 1978/79: 2435yrkandet 12 bifaller proposilionen i denna del: 4. beträffande arvsskattejrihet all med avslag på motionen 1978/79:2365 imotsvarande del. SkU1978/79:55 98 motionen 1978/79:2435 yrkandet 13 och motionen1978/79:2433 yrkandet 11 bifaller propositionen i denna del; alt antar de i propositionens hemställan undermomenten I -11 och 13-15 intagna författningsförslagen. 1. av , , ,i , och (samtliga s) som anför följande: Utfallet av de indexreglerade skatteskalorna för 1979visar enligt vår uppfattning klart att systemet inte ger ett rättvistinflalionsskydd av skatteskalan. Indexregleringen beaktar inte omfaltningen avlöneökningarna och än mindre hur löneökningarna fördelas på inkomsttagarna.Härigenom får skattskyldiga med större inkomster en överkompensation som bidrartill alt kraftigt öka klyftorna människorna emellan och skärpa de fördelningspolitiskaorättvisorna. Vi vidhåller således den uppfattning vi tidigare getl ullryck åt,nämligen att den automatiska indexregleringen av skatteskalorna bör upphävas.Med hänsyn till att frågan om beskattningen av inkomster blir föremålför ny riksdagsbehandling har vi ansett oss kunna nu avslå frånreservation i denna liksom i andra frågor belräffande vilka vi framfört förslagi motioner. 2. av () och () somanför: I motionen 1721 av och (bådam) yrkas att högsta avdragsgilla belopp för underhållsbidrag till barn minstskall motsvara beloppet för det under inkomståret gällande bidragsförskottet.Motionärerna begär vidare atl underhållsbidrag och bidragsförskott till barn ifråga om förmånslagare och skatteplikt skall jämställas med barnpension.Innebörden härav är alt bidraget respektive förskottet beskattas hos barnet. Utskottet har inte förklarat sig berett biträda yrkandenai motionen med hänvisning lill all frågan om samhällets stöd till ensamståendeföräldrar f n, är föremål för särskild utredning. Vi förutsätter atthithörande, för många underhållsskyldiga utomordentligt brännande frågorskyndsamt kommer alt behandlas av denna utredning och att förslag snarastföreläggs . 3. av () och () somanför: 1 motionsyrkanden framförs krav på uppräkning avfribeloppet för kapitalinkomster och försäkringsavdraget saml föreslås attsparavdrag även skall medges i andra inkomstslag än kapital. Yrkandena motiveras i det första fallel av den fortgåendeinflationens urholkning av medgivna avdrags värde och i det andra avrättviseskäl. Det finns enligt vår mening anledning att se över deavdragsgränser som finns i SkU1978/79:55 99 skattesystemet och vidta sådana förändringar som kan varamotiverade med hänsyn till inflationen. Det utrymme som kan användas för förändringar iskattesystemet måste emellertid i första hand lillgodose nödvändigajusteringar av statskatteskalan i syfte att nedbringa marginalskatterna, 4. av ledamoten () som anför: Betr.finansieringen av inkomstskallesänkningar Finansiering av omfattande sänkningar av marginalskatterm, m. är nödvändig. Det går inte att fortsätta belasta budgeten medytterligare underskott i det läge vi kommer att befinna oss under de närmasteåren. När finansiering av inkomstskallesänkningar diskuteras,brukar höjningar av andra skatter alltid komma på tal - oftast så som den endafinansieringslösningen. Motion 2366 skisserar emellertid andra dellösningarför finansieringen. Det finns inom våra nuvarande beskatlningssystem"orätlvisa" skatteförmåner, som om de borttogs eller minskadesskulle betyda icke oväsentliga inläktsökningar för stal och kommun. Motionen skisserar sju sådana "förmånsregler"som efter snabbutredning skull kunna reduceras så, att eftervederbörliga riksdagsbeslut skulle kunna ge samhället inkomstförstärkning medca, I miljard kronor. En successiv avveckling av vissa av skatteförmånernablir nödvändig l.ex, , varefter samhällets inkomstförstärkningskulle kunna röra sig om drygt 2,5 miljarder . De "förmånsområden"inom vilka motionen förordar begränsningar är: Åtgärd Effekt i miljoner kr, per ärfrän första året Slopande av rätt till avdrag för frivilliga periodiskaunder stöd, netto ca. 40 40 Omvandling av ränteavdrag frän inkomsten till reduktion av skatten ,ca. 340 1700 Avveckling av hemmamakeskattereduktionen för bamlösa hemmamakar födda , ca. 50 150 Minskade skatteförmåner vid vinst p. g. a. fastighetsför säljning,ca. 350 350 Förbjuden rätt till avdrag för företagens representations kostnader och avgifter till arbetsgivarorg., ca. 400 400 Total inkomstförstärkning för samhället, ca 1180 2640 Avveckling av "orättvisa" skatteförmåner - ger staten ickeoväsentlig inkomstförstärkning som kompensation för föreslagna sänkningar avinkomstskatten - belastar istort skattebetalare, som kan bära skatleskärpningen - kan inte bliinflationsdrivande - gör det mindrenödvändigt atl höja allmänna konsumlionsskalier, vilka senare skulle drabba deekonomiskl sämst ställda i samhället och dra med sig behov av kompenseradeinsatser. Som personlig synpunkt vill jag anföra alt del finnsanledning atl vid finansieringsdiskussioner i anslutning till sänklamarginalskatter m. m. beakta den möjlighet som reduktion av vissaskatteförmåner kan ge. SkU 1978/79: 55 100 yttrande fi//fl« / 1978/79:1 y överpropositionen 1978/79:160 om fortsatt reformering av inkomstskatten, m. m.,jäiiite motioner har genom beslut berett' finansutskottet tillfälle att yttra sig över propositionen 1978/79: 160 omfortsatt reformering av inkomstskatten, m. m., jämte motioner i vad avserfinansutskottets ämnesområde. senast i mer samlad form bedömde de ekonomiska perspektivenför vårt land framöver (FiU 1978/79: 20) inskärpte utskottet behovet av attnoga följa utvecklingen. Utskottet konstaterade att det rådde osäkerhet i frågaom utvecklingstendenserna på flera viktiga områden. Vad som därefter inträffatinskärper ytterligare vikten av vad utskottet då anförde. Den förvärradeoljekrisen kan nu konstateras få betydande återverkningar på deninternationella ekonomin. I har den ekonomiska uppgången fortsatt,vilket understryker betydelsen av att den ekonomiska politiken sköts med kraftoch skicklighet. Riskerna för ökande balansproblem och snabbt stigandeinflation under loppet av är 1979 kan nu sägas vara än kraftigare markerade änvad utskottet fann . Det snabbt stigande budgetunderskottet,vars effekter utskottet varnade för , synes nu komma att ökaytterligare, vilket kommer att förvärra de balansproblem vi står inför.Utskottet återkommer till avvägningsproblemen på såväl kortare som längre sikti samband med behandlingen av den reviderade finansplanen senare i vår. Denekonomiska utvecklingen i vårt land framöver är i väsentlig mån beroende av attvi kan åstadkomma en balanserad utveckling av priser och löner. Det ärstatsmaktemas uppgift att genom en aktiv inflationsbekämpning och väl avvägdaskattejusteringar skapa goda förutsättningar för parternasavtalsförhandlingar. Den nu förda regeringspolitiken brister emellertid i bådadessa hänseenden. Inflationsbekämpningen drivs inte med tillräcklig kraft ochkonsekvens. Än allvarligare är att det förslag till åtgärder på skatteområdetsom regeringen lagt fram i propositionen 160 inte lägger en god grund för enlugn avtalsrörelse. Ensänkning av de direkta skatterna för hushållen utgör enligt utskottets meningett ofrånkomligt led i en politik som syftar till fortsatt balanserad ekonomisktillväxt. Genom en väl avpassad skatteomlägg- SkU 1978/79: 55 Bilagal 101 ningkan vi skapa förutsättningar för att den kommande avtalsrörelsen skall ge ettresultat som bidrar till en sådan balanserad uppgång i vår ekonomi. Genomskattesänkningar kan löntagarna tillförsäkras en viss ökning av sina disponiblainkomster utan att detta behöver leda till så stora avtalsmässiga löneökningaratt vår internationella konkurrenskraft försvagas. Man kan dessutom genomsänkningar av direktskatten minska de nu så betydande marginaleffekterna iskattesystemet. En förutsättning för att en skatteomläggning skall ha dessaeffekter på avtalsrörelsen är emellertid att den ges en sådan fördelning attden verkligen underlättar parternas arbete. Utskottet nödgas konstatera att denfördelning av skattesänkningarna som följer av förslaget i propositionen intehar denna effekt. Föratt ett beslut om skatteomläggning skall ha avsedd verkan, nämligen attgynnsamt påverka förutsättningarna för ett nytt avtal, är det vidare av viktatt parterna på arbetsmarknaden vet vilka kompenserande finansieringsåtgärdersom skatteomläggningen ger upphov till. Denna fråga lämnas emellertid öppen iregeringsförslaget. Man antyder flera olika vägar, varvid effekterna av deskilda alternativen blir klart olika på företagens lönebetalningsförmåga ochhushållens realt disponibla inkomster. Enligt utskottets mening bör man därförfatta beslut om sänkningar av den direkta skatten med att manbeslutar om finansteringen. Detta understryks med kraft i partimotionerna fråncenterpartiet (2432) och socialdemokraterna (2433). Motbakgrund av det anförda är det enligt utskottets mening olämpligt attriksdagen fattar beslut beträffande viss del av skatteomläggningen i vår ochandra delar . Mot ett sådant förfarande talar såväl behovet av att senareunder året bättre kunna bedöma de ekonomiska utsikterna och 1981 somatt skatteomläggningen måste kunna bedömas i sin helhet av avtalsparterna.