bet · G201JuU1 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av motion om ändring i vapenlagen m. m. I moiionen 1977/78:671 av m.fl. (s) yrkas dels att hos regeringen skall begära en inventering avvapen marknaden i enlighet med vad som anförs i motionen (yrkande 1), dels attriksdagen hos regeringen skall hemställa om sådan ändring av vapenlagen attlicensplikten kommer att innefatta i motionen nämnda typer av startvapen(yrkande 2). Imotionen framhålls att försäljningen av startvapen, skrämskottsvapen,vapenrepliker och liknande har stigit kraftigt samt att dennatyp av vapen i allt större utsträckning kommit till användning i samband medrån och annan brottslig verksamhet. Enligt motionärernas mening bör vapenlagenändras så att tillståndsplikt införs för de typer av startvapen som med störreeller mindre ingrepp kan ändras om till riktiga skjutvapen. 1 motionen hänvisastill att Föreningen hos brottsförebyggande rådetaktualiserat frågan om införande av tillståndsplikt för startvapen. Vidareredogör motionärerna för vissa erfarenheter vid statenS' kriminaltekniska anstalt,där det konstaterats att vissa startvapen lätt kan göras om till riktigaskjutvapen. I motionen pekas också på förekomsten av naturtrogna vapenreplikersom ofta saluförs av postorderföretag. Inte ens polisen kan enligt motionärernai alla situationer avgöra om dessa repliker är attrapper eller riktiga vapen.De framhåller att marknaden för start- och skrämskottsvapen behöver saneras ochatt en totalanalys av vapenmarknaden bör komma till stånd för att ge besked omvilka vapentyper som säljs, vilka som är lätt ändringsbara till skjutvapen ochvilka som är lätt förväxlingsbara med riktiga vapen. Gällandeordning m. m. 1 vapenlagen (1973:1176) föreskrivs tillståndspliktför innehav av skjutvapen, förvärv av ammunition, införsel av skjutvapen ellerammunition till riket samt handel med skjutvapen (5 S)- Skjutvapen ellerammunition flr inte överlåtas eller upplåtas till annan än den som hartillstånd att inneha vapnet eller att förvärva ammunitionen (6 ! ;) Frågan omtillstånd prövas av polismyndigheten (7 §). Tillstånd för enskild person attinneha skjutvapen flr meddelas endast om han har behov av vapnet och detskäligen kan antas att han inte kommer att missbruka det (9 S)- Lageninnehåller också närmare regler om vapen i dödsbo och i konkursbo (21 §) samtom utlåning av I Riksdiiaen 197/79. JuU 1978/79:1 2 skjutvapen(22-23 §§), ändring och reparation av skjutvapen (24-25 §S), förvaring avskjutvapen och ammunition (26-28 §§) och inlösen (33 §). Den som inneharskjutvapen utan att vara berättigad till det eller som överlåter eller upplåtervapen till någon som inte har rätt att inneha vapnet kan dömas till fängelse ihögst eller, om gärningen begåtts av oaktsamhei eller är ringa, tillböter eller fängelse . 11 § vapenlagen anges vad som förstås med skjutvapen. Skjutvapen är enligt lagenvapen med vilket kula, hagel eller annan projektil kan skjutas ut med hjälp avkrutladdning, kolsyreladdning, komprimerad luft eller annat liknandeutskjutningsmedel samt apparat eller anordning som beträffande verkan ochändamål är jämförlig med sådana vapen. Vapenlagen gäller ej bl. a. startvapen (2 S)- Regelnom undantag för tillståndsivång beträffande siartvapen överensstämmer med vadsom tidigare gällde enligt vapenfdrordningen (1949:340). Frågan om ändring avbestämmelserna för s. k. start- och ollonpistoler diskuterades under förarbetenatill vapenlagen (Ds Ju 1968:13, prop. 1973:166, JuU 1973:38). I dendepartementspromemoria som låg till grund för lagstiftningen konstaterades attstartvapen och ollonpistoler föll under bestämmelserna i vapenförordningen omde ändrades så att kula, hagel eller andra projektiler kan skjutas ut från dem.1 promemorian uttalades att flera betänkligheter kunde anföras mot enutvidgning av vapenförordningens tillämpningsområde i förevarande avseende. Bl.a. pekades på de avsevärda tillämpningsproblem en sådan ordning skulle medförai praktiken. Promemorieförslagei i denna del tillstyrktes eller lämnades utanerinran av de flesta remissinstanserna, och i propositionen anfördedepartementschefen att han anslöt sig till vad som sagts i promemorian. Enmotion med yrkande om att bl. a. startvapen skulle omfattas av vapenlagenstillsiåndsbestämmelse avslogs av på förslag av justitieutskottet.Utskottet uttalade att utskottet i och för sig kunde dela uppfattningen att deti viss mån är otillfredsställande att sådana vapen för anskaffas och innehasutan tillstånd, eftersom de ofta har en utformning som gör det möjligt attefter en förhållandevis enkel ändring använda dem som vanligt skjutvapen. Attenbart för de undantagsfall då sådana ingrepp vidtas göra vapenlägen tillämpligpå alla starivapen i deras ursprungliga skick skulle emellertid enligtutskottets mening föra för långt. Utskottet har inhämtat yttranden över motionen frånrikspolisstyrelsen, statens kriminaltekniska laboratorium (SKL) ochbrottsförebyggande rådet (BRÅ). och tillstyrker motioneni dess helhet. JuU 1978/79:1 3 tillstyrkermotionsyrkandet om inventering av vapenmarknaden men avstyrker förslaget omändring i vapenlagen. Rikspolisstyrelsenanför att utvecklingen på vapenmarknaden beträffande förekomsten av startvapen,"skrämselskottsvapen" samt vapenrepliker inger farhågor. Behovet avåtgärder är enligt angelägel. har intenågot att erinra mot att 1 § vapenlagen ges en sådan utformning att underlagrummet faller även startvapen och vapen med skrämseleffekter vilka medlätthet kan ändras till vapen med vilka kula, hagel eller andra projektiler kanskjutas ut med hjälp av krut- eller kolsyreladdning m. m. och att tillståndkrävs för innehav av sådana vapen. Styrelsen påpekar emellertid att svårigheterredan i dag föreligger vid gränsdragningen mellan lillståndsplikiiga och icketillståndspliktiga vapen. I samband med att lagändringar övervägs bör enligtstyrelsen en inventering ske av de start/ skrämselvapen som förekommer imarknaden och vilka kan betecknas som farliga; inventeringen bör även ske avvapenrepliker. Beträffande vapenrepliker bör, anför ,övervägas att importbegränsa dessa eller att genom färgning markera attreplikerna utgör avbildningar av olika vapentyper och är ofarliga torallmänheten. SKLansluter sig inledningsvis till motionärernas uppfattning att försäljningen avstartvapen, skrämskottsvapen, vapenrepliker och dylikt stigit mycket kraftigtunder senare år och att dessa vapeniyper i allt större utsträckning kommit tillanvändning i samband med brottslig verksamhet. Antalet ärenden vid SKL:svapensektion med frågor rörande vapenlagens tillämpning på skilda slag av vapenhar enligt SKL successivt ökat. /71 handlades sålunda endast 29ärenden av denna art, medan 137 ärenden behandlades /77. SKLframhåller att de nämnda ärendena omfattar alla slags vapen, sålunda inteenbart omändrade s. k. startvapen som dock utgör det dominerande antaletärenden. SKL anför vidare. Begreppet start- och skrämskottsvapen syneslaboratoriet inte klart definierat. Ursprungligen torde den vanligaste formenav berörda vapen ha varit avsedda som skrämskottsvapen för att avlossa lösaskott, s. k. ollon-skott. Vissa av dessa vapentyper kom sedan att användas vididrottstävlingar och begreppet startvapen infördes. Någon beskrivning på hurett start- och skrämskotisvapen skall vara konstruerat för alt fH gå underdenna beteckning har laboratoriet ej kunnat finna. Förarbetena till vapenlageneller till de tidigare gällande vapenförordningarna behandlar sålunda intedessa begrepp. Då de tidiga skrämskottsvapnen av i första hand tysktillverkning hade massiv pipa eller åtminstone delvis spärrat lopp samt enuppborrad kanal för att leda ut gaserna från den avlossade lösa patronen, synesdet ha blivit ett slags praxis - åtminstone har laboratoriet utbildat dennapraxis - att det med ett start- och skrämskottsvapen ej skall kunna skjutas utprojektiler genom vapenloppei. Ett gaskanalshål får finnas, men det bör då varabeläget längst bak på pipans ovan- eller undersida. Vapen, där gaskanalen ärriktad snett framåt-uppåt och - som då oftast är fallet - är belägen framme vidpipmynningen, betraktas av laboratoriet som tårgasvapen,eftersom det med JuU 1978/79:1 4 dessavapen även kan avlossas tårgaspatroner i samma kaliber och tårgasen effektivtkan spridas framåt. Någon åtskillnad mellan startvapen och skrämskottsvapen görlaboratoriet inte. Laboratoriet har tolkat vapenlagens definition"startvapen" som ett begrepp som gäller även s. k. skrämskottsvapen. SKL hänvisar vidare till vad laboratoriet anfördevid vapenlagens tillkomst. Laboratoriet hade sålunda beträffande"startpistoler och s. k. ollonpistoler" bl. a. uttalat, att av de imarknaden förekommande start- och skrämskottsvapnen flertalet typer är avdålig kvalitet och därigenom relativt prisbilliga. Lockelsen att inköpa ochsenare ändra sådana vapen genom t. ex. uppborr-ning av pipan blev därför enligtSKL stor, och om tillverkare av startvapen sökte ge vapnen sådan utformning attde endast med svårighet kunde omändras till skjutvapen i vapenlagens meningvore detta värdefullt. Laboratoriet hade vidare framhållit att det syntes ligganärmare till hands att söka stävja spridningen av kvalitetsmässigt dåliga vapengenom att undersöka möjligheterna till importbegränsning. SKLuttalar vidare att endast en bråkdel av vapentyperna används som startvapen,medan merparten närmast kan kallas skrämskoltsvapen, i vane fall om man skallse till den annonsering som sker. Något reellt behov av s. k. skrämskottsvapenanser laboratoriet knappast föreligga. Laboratoriet håller därför medmotionärerna om att det finns behov av en genomgripande sanering av marknadenoch anför vidare: Det är vidare riktigt som motionärerna framhåller,att vissa s. k. starivapen mycket enkelt kan omändras till skjutning med skarpammunition. Med litet händighet kan praktiskt taget alla typer avstartvapen omändras till skjutning med skarp ammunition. Speciellt enkelt ärdet oftast beträffande revolvrar, där pipan kan kapas eller helt avlägsnas,trummans patronlägen borras uppeic. Flertalelav dessa vapentyper är dock av sådålig konstruktion och kvalitet att skjutning med skarp ammunition medför riskför vapensprängning. Det förekommer mera robusta vapen, däribland den av motionärernanämnda, lysktillverkade startrevolvern av fabrikat H. , Ostheim,betecknad modell 21, kaliber . Detta vapen kan omändras tillskjutning med salongsgevärsammunition (kaliber .22 long rifie) bl. a.genom att slå ut en som låser pipan och därefter skruva bort den massivapipan. Vapnet kan sedan användas för skjutning utan pipa, då revolvertrummanfungerar både som patronläge och pipa. All ett s. k. startvapen på deila enklasätt kan omändras finner laboratoriet klart otillfredsställande. Dethar inom laboratoriet diskuterats all föreslå en sådan ändring avvapenlagen,att den skulle komma att gälla "vapen som lätt kan anpassastill skjutvapen". Ett sådant uttryckssätt kommer dock alltid att medföralolkningssvårigheier bl. a. beträffande vad som är lätt eller svårt. Någon klarlösning av problemet har laboratoriet inte. 1 princip delar laboratoriet denuppfattning som framförs av motionärerna, alt vissa typer av s. k. starivapenborde omfattas av vapenlagens bestämmelser med hänsyn till vad som har sagts ovan.Trots denna uppfattning anser sig laboratoriet dock inte kunna förorda en sådanändring av vapenlagen i berört avseende, beroende på den vidlyftigaadministrativa apparat som enligt laboratoriets åsikt skulle bli JuU 1978/79:1 5 följdenom licensplikt infördes. Däremot finner laboratoriet det lämpligt att eninventering sker av vapenmarknaden, alt möjligen någon form av klassificeringsker av aktuella typer av vapen och alt det först därefter tas ställning tillom vissa av dessa vapen bör underkastas någon form av tillståndsplikt. Motionärernanämner också den alltmer tilltagande fioran av s. k. vapenrepliker.Naturtrogna kopior av äkta vapen tillverkas numera ofta i zinkgjut-gods och dekan på i. o.m. korta avstånd ej alltid skiljas från motsvarande äkta vapen ensav personer, som handskas med skjutvapen. Någon form av projektilerkan inte skjutas ut med sådana vapenrepliker och laboratoriet har gjort denbedömningen, att de fiesta typerna av dessa vapen, utan så genomgripandeförändringar att det närmast skulle innebära nytillverkning av vissa delar,inte kan användas för skjutning med skarp ammunition. Vapenreplikerav aktuellt slag saknar enligt laboratoriets åsikt reell användning. Det hargjorts gällande att vapnen bl. a. skulle vara avsedda som samlarobjekt och dåför t. ex. samlare, som inte lyckats införskaffa motsvarande äkta vapen. Ingenseriös samlare torde dock ha intresse för denna ty p av vapen. Vapnen är ejspeciellt prisbilliga och kan av det skälet knappast jämställas med leksaker.Risk föreligger därför enligt laboratoriets åsikt att vapentypen i frågaanskaffas för brottslig verksamhet i de fall då riktiga skjutvapen av ett ellerannat skäl inte kunnat anskaffas. En sanering av marknaden finns det därför,som motionärerna framhåller, även här behov av. Att omarbeta vapenlagen tillatt gälla vapenrepliker förefaller laboratoriet inte rimligt. Redan i dagföreligger i många fall tolkningssvårigheter och dessa torde inte bli mindre,om vapenrepliker skulle omfattas av bestämmelserna. Verklighetsfrämmandekonsekvenser torde inte heller kunna undvikas, eftersom många"vapen", avsedda som leksaker, både till konstruktion, verkningssättoch utseende överensstämmer med de nämnda replikerna och därför enligt enstrikt formell tolkning också skulle falla under en sådan ändrad vapenlagsbestämmelser. Laboratoriet delar motionärernas uppftitt-ning, att eninventering även här genomförs av vapenmarknaden och att möjligheterna till importbegränsningeller -förbud undersöks. Ett förslag lill lösning av problemet medvapenrepliker är att sådana vapen endast skulle få importeras och försäljas omgodset infärgats med en klart lysande, t. ex. färg. Endast i sådantskick skulle vapnen betraktas som lillsiåndsfria skjutvapen. Innehav av vapnenutan denna infärgning skulle konsekvent anses som ett brott mot en i så falländrad vapenlags bestämmelser. Enligt vad laboratoriet erfarit lär enbestämmelse av liknande slag finnas i någon eller några av delstaterna i . BRA pekar på att ett drag i brottsutvecklingen undersenare år är att brottsligheten förgrovats. Av 3 164 anmälda rånutfördes sålunda 424 med hjälp av skjutvapen, vilket jämfört med år 1976motsvarar en ökning med närmare 50 96. Antalet anmälda post- och bankrånuppgick enligt BRÅ till 224 varav 168 avsåg rån med användande avskjutvapen, vilket motsvarar en ökning jämfört med . BRÅ uttalar vidare. Au antalet rån där skjutvapen kommer tillanvändning ökar i denna omfattning är alarmerande. Orsaken till ökningen kanvara antingen au antalet skjutvapen på den illegala marknaden blivit störreeller att attrapper och leksaksvapen på grund av sin yttre likhet med rikligaskjulvapen mer och JuU 1978/79:1 6 merkommer till användning vid rånöverfall. Naturligtvis kan inte heller uteslutasatt det förekommer missbruk av skjutvapen som innehas med gällande tillstånd. Motdenna bakgrund är därför enligt rådets uppfattning strävanden att åstadkommaett samlat grepp över vapenmarknaden i - såväl den legala som denillegala - att välkomna. BRÅ tillstyrker således kravet i motionen på eninventering av vapenmarknaden; skapandet av ett centralt vapenregister för helalandet skulle därvid kunna få betydelse. Närdet gäller motionsyrkandet om ändring i vapenlagen uttalar BRÅ. Genom vapenlagen har-på grund av ett konstateratutbrett missbruk -en del mer avancerade luft- och fjädervapen kommit attunderkastas tillståndsplikt. Gränsen för vilka luft- och Qädervapensom inteskall omfattas av lagens bestämmelser har dragits vid de lufi- och fjädervapensom är avsedda för målskjutning och som haren i förhållande till andrajämförliga skjut vapen begränsad effekt (5 § vapenlagen). Klassningen av luft-och Oädervapen görs av i samråd med statens kriminaltekniskalaboratorium. På motsvarande sätt borde det om lagens tillämpningsområdeutvidgades i enlighet med önskemålet i motionen vara möjligt att lösagränsdragningsproblemen beträffande start- och skrämskottsvapen.Tillståndsplikten skulle därvid kunna omfatta de start- och skrämskottsvapensom med ett förhållandevis enkelt ingrepp kan ändras om till riktigaskjutvapen. BRÅ tillstyrker alltså moiionen även i denna del. I detta betänkande behandlar utskottet en motionrörande rätten att inneha vissa s. k. startvapen, m. m. Ivapenlagen föreskrivs tillståndsplikt för innehav av skjutvapen och för förvärvav ammunition, införsel av skjutvapen och ammunition till riket samt handel medskjutvapen. Frågorom tillstånd prövas av polismyndigheten. Vapenlagensregler om tillståndsplikt m. m. gäller inte s. k. startvapen. Med sådant vapenavses enligt praxis vapen med vilket det inte kan skjutas ut projektiler genomvapenloppet. Under förarbetena till vapenlagen konstaterades att startvapenoch "ollonpistoler" föll under bestämmelserna i den då gällandevapenförordningen om de ändrades så att kula, hagel eller andra projektilerkunde skjutas ut från dem. Vid behandlingen av propositionen medförslag till vapenlag avslog en motion om att startvapen skulleomfattas av vapenlagens tillståndsregler. I ärendet uttalade justitieutskottetatt utskottet i och för.sig kunde dela uppfattningen att det i viss mån ärotillfredsställande att sådana vapen får anskaffas och innehas utan tillstånd,eftersom de ofta har en konstruktion som gör det möjligt att efter enförhållandevis enkel ändring använda dem som vanligt skjutvapen. Att enbart förde undantagsfall då sådana ingrepp vidtas göra vapenlagen tillämplig på allastartvapen i deras ursprungliga skick skulle emellertid enligt utskottetsmening föra för långt. JuU 1978/79:1 7 Yrkandena i den nu förevarande motionen går ut påatt hos regeringen skall begära en inventering av vapenmarknaden ienlighet med vad som anförs i moiionen samt begära förslag till sådan ändring ivapenlagen att också starivapen kommer alt omfattas av tillståndsplikt. Imotiveringen till motionen framhåller motionärerna att försäljning avstartvapen, skrämskottsvapen, vapenrepliker och liknande har stigit kraftigtunder senare år samt att denna typ av vapen i allt större utsträckning kommitatt användas i samband med rån och annan brottslig verksamhet. Enligtmotionärerna förekommer det naturtrogna vapenrepliker, som det kan vara mycketsvårt att skilja från riktiga vapen. En total översyn av vapenmarknaden börenligt motionärerna komma till stånd för alt ge besked om vilka vapenrepliker.som säljs, vilka vapen som är lätt ändringsbara lill skjutvapen och vilka somär lätt förväxlingsbara med riktiga vapen. Vadmotionärerna uttalar rörande ökad försäljning av starivapen och ollonpistoler,förekomsten av vapenrepliker som är lätt förväxlingsbara med riktiga vapen samldessa vapens användning i brottslig verksamhet har vitsordats under utskottetsremissbehandling av motionen. Såsom remissinstanser framhållit ärutvecklingen efter vapenlagens tillkomst oroande, och det finns därförenligt utskottets mening nu skäl att överväga lagstiftning för alt reglerahanteringen av startvapen och vapenrepliker. En sådan lagstiftning bör föregåsav en inventering av vapenmarknaden i enlighet med vad som anförs i motionen.Det bör ankomma på regeringen att besluta om formerna för del utredningsarbete,som bör föregå det lagstiftningsarbete, som utskoltei förordat. Vadutskoltei sålunda anfört bör såsom mening ges regeringen lill känna. att med anledning av moiionen 1977/78:671sorn sin'' mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omlagstiftning angående s. k. startvapen och vapenrepliker m. m. När\'arande:Bertil (), (), (), (),i Kumla (s), (), (), (), (), (), (), (), () och ().