bet · G201SkU21 · 1978-12-31 00:00:00 — den taxering till inkomstskatt eller till statlig inkomstskattsom skett eller skattskyldigs inkomst av rörelse beräknatspå annat sätt än enligt bokföringsmässiga grunder, gäller 3 § denna lag. Inkomstav rörelse skall anses ha beräknats på annat sätt än enligt bokföringsmässigagrunder, i den mån hänsyn icke tagits till in- och utgående lager, fordringareller skulder, och underlåtenheten i detta avseende kan antagas vara hänföriigtill sedvänja inom näringsgren, särskild ovana vid bokföringsmässig redovisningeller annan liknande omständighet. Harinkomsten av rörelse vid Har inkomsten av rörelse vid taxering som skett e/?e/-o>/97iwen taxering som skett beräknats på annat beräknats på annat sätt än enligt sätt än enligt bokföringsmässiga bokföringsmässiga grunder och av grunder och avser inkomsten ren- ser inkomsten renskötselrörelse, skötselrörelse, äger den som övergår äger den som övergår till bokförings till bokföringsmässig redovisning mässig redovisning tillämpa bestäm- tillämpa bestämmelserna i 3 a §. melserna i 3 a §. Skattskyldig,som vid övergången redan beräknar inkomst av renskötselrörelse enligtbokföringsmässiga grunder, skall upptaga ingående lager, fordringar och skuldermed ledning av närmast föregående balansräkning. Denna lag träder i kraft efter den dag,då lagen enligt uppgift i den har utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling. Senaste lydelse 1976:925. SkU 1978/79:21 15 Lagom ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt Härigenom föreskrivs att punkt I av anvisningarnatill 2 § lagen (1968:430) om mervärdeskatt' skall ha nedan angivna lydelse. 1.2 Verksamhet anses som yrkesmässig när inkomstendärav utgör skattepliktig intäkt av jordbruksfastighet, av annan fastigheteller av rörelse enligt kommunalskattelagen (1928:370). Som yrkesmässigverksamhet räknas även realisation av levande och döda inventarier ijordbruksfastighet, även om intäkten därav icke är skattepliktig enligt kommunalskattelagen.Som yrkesmässig räknas även annan verksamhet i vilken varor eller tjänsteromsattes under rörelseliknande former. Försäljningav inventarier, material, avfallsprodukter eller liknande varor i verksamhetsom icke medför skattskyldighet anses som yrkesmässig endast om den sker underbutiksmässiga former. Utan hinder härav anses alltid som yrkesmässigförsäkringsföretags omsättning av vara som övertagits i samband medskadereglering, finansieringsföretags omsättning av vara som enligt köpeavtalåtertagits av företaget samt omsättning av fartyg eller luftfartyg somutgöranläggningstillgångoch varit undantaget från skatteplikt vid förvärveteller införseln. Utgivningav program eller katalog för verksamhet som ej medför skattskyldighet anses ickesom yrkesmässig. Utländskföretagare anses bedriva yrkesmässig verksamhet här i landet även när hanomsätter varor som han lagt i lager eller förvärvat inom eller infört tilllandet för leverans efter montering, installation eller annan tjänst eller inomlandet tillhandahåller byggnadsentreprenad eller annan tjänst. Föreliggerskattskyldighet för utländsk företagare, som icke är bosatt eller ickestadigvarande vistas här i landet eller, om fråga är om juridisk person, ickehar fast driftställe här i landet, skall företagaren företrädas av en avlänsstyrelsen godkänd representant. Sådan representant skall enligt fullmakt avden utländske företagaren som ombud för företagaren svara för redovisningen avskatt för den verksamhet som skattskyldigheten omfattar och i övrigt företrädaden utländske företagaren i frågor som gäller skatt enligt denna lag.Länsstyrelsen kan kräva, att säkerhet skall ställas för skattens betalning.Underiag för kontroll av skatteredovisningen skall finnas tillgängligt hosrepresentanten. 'Lagen omtryckt 1969:237. Senaste lydelse av lagensrubrik 1974:885. 2 Senaste lydelse1974:885. SkU 1978/79:21 16 Verksamhet som staten eller kommun bedriver för attuteslutande tillgodose eget behov räknas som yrkesmässig endast när den drivesi bolagsform eller liknande. Detta gäller även vid ekonomiskt samgående mellanstaten och kommun eller mellan kommuner för verksamhet som avser visstgemensamt ändamål. Med kommun förstås även landstingskommun. Bedriverstaten, kommun eller kommuner var för sig eller gemensamt verksamhet som ickeuteslutande tillgodoser egna behov, räknas verksamheten, när den ej drives ibolagsform eller liknande, som yrkesmässig till den del den avser annat än egnabehov. Som yrkesmässig verksamhet anses alltid statens järnvägars befordran avvaror, postverkets befordran av varor i diligensrörelsen samt postverketsbefordran av postpaket och gruppkors-band. Som yrkesmässig verksamhet ansesvidare alltid kommuns omsättning av vara som avses i 8 § 4, transport i sambandmed renhållning eller omhändertagande och förstöring av vara. Omsärskilda skäl föreligger kan regeringen förordna att statlig verksamhet, somavser eget behov och som ej enligt andra eller tredje stycket är att anse somyrkesmässig, tills vidare skall anses utgöra yrkesmässig verksamhet. Verksamhetsom medlem i sameby utför enligt rennäringslagen (19 71:43 7)för samebynsräkning anses ej som yrkesmässig. Denna lag träder i kraft . De nyabestämmelserna tillämpas på tillhandahållande som sker efter ikraftträdandet. SkU 1978/79:21 17 Medanledning av propositionen har bl. a. väckts motionen 1978/79:160 av m. fl. (s) vari bl. a.hemställs (yrkandet 2)att beslutar att jordbrukares förmåner av detnya socialförsäkringsskyddet endast blir skattefria i den mån försäkringeninte är förmånligare än den kollektiva grupplivförsäkringen för statligabefattningshavare. Övriga motionsyrkanden som framställts medanledning av propositionen kommer-liksom propositionen i motsvarande delar-attbehandlas . På arbetsmarknaden gäller numera i allmänhet vissakollektiva försäkringar, som arbetsgivaren bekostar till förmån för deanställda, i form av gaippsjukförsäkring, grupplivförsäkring ochansvarighetsförsäkring mot skador i samband med arbetet. För de ersättningarsom kan utgå enligt dessa försäkringar gäller vissa begränsningar. Med dennaförutsättning har beskattningsreglerna utformats så, att arbetstagarna intebeskattas för förmånen av avgiftsfri försäkring och att de försäkringsbeloppsom utfaller i allmänhet är skattefria. Beträffande ansvarighetsförsäkringen gälleratt utfallande försäkringsbelopp är skattefria endast till den del som avserersättning för de första 30 dagama av den tid som den anställde på grund av deninträffade skadan inte kan arbeta. Skattefriheten är ocksåbeloppsmässigt begränsad till . per dag förde följande . Ipropositionen 1978/79:44 föreslås bl. a. att beskattningsfrågorna beträffandeett genomfört kollektivt försäkringsskydd för lantbrukare regleras såatt skattekonsekvenserna blir desamma som för de kollektiva försäkringarna påarbetsmarknaden i övrigt. Detnya försäkringsskyddet grundar sig på ett avtal mellan och vissa försäkringsbolag. Avtalet omfattar grupplivförsäkring,gruppsjukförsäkring och trygghetsförsäkring vid arbetsskada för lantbrukare.Skyddet kompletterar det skydd som tillhandahålls genom lagen (1962:381) omallmän försäkring, AFL, och lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, LAF. Ävenyrkandet 2 i motionen 1978/79:160 innebär att jordbrukares förmåner på grund avdet nya socialförsäkringsskyddet skall behandlas på samma sätt som motsvarandeförmåner för anställda men att reglerna även i formellt hänseende får sammainnehåll. Utskottetinstämmer i syftet med motionen, som för övrigt överensstämmer medpropositionens. Förmånen av fri försäkring bör alltså - i likhet med vad somgäller för den anställde - behandlas som en icke skattepliktig SkU 1978/79:21 18 förmån,under förutsättning att försäkringsersättningarna inte utgår enligtförmånligare grunder eller med högre belopp för lantbrukare än för anställda.Utfallande försäkringsbelopp bör också i allmänhet undantas frän beskattning ienlighet med förslaget i propositionen. När det gäller trygghetsförsäkringenbör emellertid reglerna rent lagtekniskt konstrueras något olika för de bådakategorierna. Detta sammanhänger med att trygghetsförsäkringen i de båda falleninte vilar på helt identiska grunder. Medan trygghetsförsäkringen för denanställde i princip gäller arbetsgivarens ansvar Kr skador som åsamkatsarbetstagaren, torde trygghetsförsäkringen för lantbrukaren mer ha karaktär avförsäkring mot olycksfall för vilka lantbrukaren själv ansvarar. Dennaskillnad, som från praktisk synpunkt torde sakna betydelse, gör emellertid -såvitt utskottet f n. kan bedöma - att reglerna bör anknytas direkt till detavtal som träffats för lantbrukarnas del och att beskattningsreglerna börfå en annan placering än som föreslås i propositionen. Utskottets förslag pådenna punkt framgår av utskottets hemställan beträffande 19 § och punkt 16 avanvisningarna till 21 § kommunalskattelagen (1928:370) och innebär att yrkandet2 i motionen i möjligaste mån är tillgodosett. Propositionen innehåller vidare förslag tilländringar av beskattningen av ersättning som utbetalas till arrendatorrespektive jordägare inom ramen för ett nyttjanderättsavtal. Sålunda föreslåsatt arrendator skall få tillgodogöra sig avdrag för oavskrivna aktiverade kostnader,när han under löpande arrendetid beskattas för ersättning som han erhålleravjordägaren för tillgång som han bekostat själv. Dessutom föreslås att reglernaom särskild skatteberäkning skall kunna tillämpas både beträffande intäkt somarrendator uppbär i samband med föriängning av nyttjanderättsavtal och i frågaom intäkt för vilken jordägare vid avtalets upphörande beskattas på grund avarrendators förbättringsarbeten. Utskottet har inte någotatt erinra mot propositionen i denna del. Vidare föreslås i propositionen attrennäringsidkare som gått över till bokföringsmässig redovisning årstaxering skall få möjlighet att justera ingångsvärdet för stamdjur enligtföreskrifter som motsvarar dem som har fastställt för Övergångtill bokföringsmässig redovisning vid taxeringarna 1975-1977. Enligtgällande bestämmelser skall den som bedriver renskötselrörelse övergå tillberäkning av inkomst av rörelsen enligt bokföringsmässiga principer senast vidtaxeringen 1979. I vissa fall får övergången dock ske senast vid taxeringen1980. Har den skattskyldige under före övergången haft stamdjur iförvärvskällan får han enligt gällande lagstiftning beräkna ingångsvärdet avantalet stamdjur vid övergången på grundval av genomsnittspriser somfastställts av för beskattningsåret före övergången. föreskrifter i ämnet (RSV Dt 1977:11) får sådant särskiltingångsvärde tas upp även för den som har övergått till bokföringsmässigredovisning vid någon av taxeringarna SkU 1978/79:21 19 1975-1977.1dessa fall får räkenskaperna justeras om vid övergången ingångsvärdeinte beräknats för stamdjur eller beräknats med lägre belopp än som följer avriksskatteverkets föreskrifter. Enligtpropositionen skall motsvarande regler gälla för den som gått över tillbokföringsmässig redovisning tidigare än vid taxering. vill utskottet framhålla att reglerna givetvisförutsätter att tillfredsställande utredning förebringas om antalet stamdjurvid tidpunkten för övergången till bokföringsmässig redovisning och om de dåaktuella värdena för djuren. Utskottethar inte heller något att erinra mot den ändring som föreslås beträffandemervärdeskatten och som innebär att arbete som medlem i sameby utför för bynsräkning inte skall anses som yrkesmässigt. Iövrigt har utskottet inte något att erinra mot de nu aktuella förslagen ipropositionen 1978/79:44. De i propositionen 1978/79:50 föreslagnaändringarna i 19 § KL, som är av redaktionell karaktär och som tillstyrks avutskottet, har inarbetats i det av utskottet framlagda förslaget till ändringav samma lagrum. att med bifall till motionen 1978/79:160yrkandet 2, med anledning av propositionen 1978/79:44 i nu ifrågavarande delaroch vad utskottet i betänkandet anfört samt med bifall till propositionen1978/79:50 bilaga 2 i nu ifrågavarande delar antar här ovan på s: 3-16 angivnaförslag till 1. lag om ändring i taxeringslagen (1956:623); 2. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) medde ändringar att 19 §, punkten 16 av anvisningarna till 21 § och punkten 1 avikraftträdandebestämmelserna erhåller följande såsom utskottets förslag betecknadelydelse: 19 § Till skattepliktig inkomst enligt denna lagräknas icke: vad som--------- -----------skattepliktignatur: ersättningpå grund av an- ersättning på grund av ansvarighetsförsäkring enligt grundersvarighetsförsäkring enligt grunder som fastställts i kollektivavtal mel- somfastställts i kollektivavtal mellan arbetsmarknadens huvudorgani- lanarbetsmarknadens huvudorganisationer eller enligt avtal som träffats sationertill den del ersättningen mellan utgår under deförsta och försäkringsanstalt samt godkänts av den tid denskadade är arbetsoför-av statens jordbruksnämnd, i båda mogen och beräknasså att ersätt- SkU 1978/79:21 fallentill den del ersättningen utgår av den tid den skadade är arbetsoför- mögen och beräknas så att ersätt ningen uppgår för insjuknandedagen till högst och för övriga dagar till högst för dag; belopp, som---------------- ningenuppgår för insjuknandedagen till högst och för övriga dagar tillhögst för dag; Beträffandevissa försäkringsbelopp som utgår till lantbrukare m.fl. gäller särskildabestämmelser i punkt 16 av anvisningarna till 21 §. (Se vidare anvisningarna.) Förmån av fri grupplivförsäkring, avtalsgruppsjukförsäkring och trygghetsförsäkring vid arbetsskada enligt grunder som fastställts i avtal mellan och försäkringsanstalt och som godkänts av starens jordbruksnämnd utgör inte skattepliktig intäkt av jordbruksfastighet. 16.Förmån av sådan fri grupplivförsäkring, avtalsgruppsjukförsäkring ochtrygghetsförsäkring vid arbetsskada som fastställts enligt grunderna i ett år1978 träffat avtal mellan och vederbörandeförsäkringsanstalt utgör inte skattepliktig intäkt. Av 19 § framgår att ejheller ersättning som - i annan form än pension eller livränta - utgår på grundav sådan livförsäkring eller sjukförsäkring räknas som skattepliktig intäkt.Ersättning enligt sådan trygghetsförsäkring som nämnts utgör dock skattepliktigintäkt av jordbruksfastighet utom till den del ersättningen utgår under deförsta av den tid den skadade är arbetsoförmögen och inteöverstiger för insjuknandedagen och för övriga 6 kronorför dag. SkU 1978/79:21 21 I k raftträdandebestämmelser 1. De nya bestämmelserna i 19 § 1. De nya bestämmelserna i 19 § om ersättning på grund av an- om statskommunala bostadsbidrag svarighetsförsäkring och om stats- till vissa folkpensionärer m. fl. och kommunala bostadsbidrag till vissa om vissa försäkringsbelopp till lant- folkpensionärer m. fl. samt punkt 16 brukare samt punkt 16 av anvisning- av anvisningarna till 21 § tillämpas arna till 21 § tillämpas första gången första gången vid taxering, vid taxering. Övriga bestäm- Övriga bestämmelser i 19 § äger melser i 19 § äger tillämpning redan tillämpning redan vid vid taxering, dock att äldre taxering, dock att äldre lydelse av lydelse av 19 § alltjämt skall tilläm- 19 § alltjämt skall tillämpas i fråga pas i fråga om bostadstillägg som har om bostadstillägg som har utgått utgått enligt de regler som gällde enligt de regler som gällde intill den 1 intill . . 3. lag om ändring i lagen (1951:763) om beräkning avstatlig inkomstskatt för ackumulerad inkomst; 4. lag om ändring i lagen (1973:323) om ikraftträdandeav lagen (1973:322) om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), m. m.; 5. lag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt. Närvarande:Erik (), andre vice talmannen (), (), (). (), (), (), * (s), i (s), (), HolgerBergqvist (fp), * (c), (), * (s) ochEric (). *Ej närvarande vid betänkandets justering.