bet · G201FöU20 · 1978-12-31 00:00:00 — betänkande 1978/79:20 medanledning av propositionen 1978/79:70 om markförvärv för ett nytt övnings- ochskjutfält för jämte motioner I betänkandet behandlas förslag som regeringen -efter föredragning av försvarsministern, statsrådet - har förelagtriksdagen i propositionen 1978/79:70 (försvarsdepartementet). Med anledning avpropositionen har väckts motionerna 1978/79:1221 och 1978/79:1783.1 anslutningtill propositionen behandlar utskottet också yrkanden i motionerna 1978/79:353,1978/79:1218 och 1978/79:1787, väckta under den allmänna motionstiden. Isamband med en studieresa inom Västra militärområdet/ civilområdethar utskottet informerats bl. a. om försvarets behov av mark för förbanden iHalmstad. Under beredningen av ärendet har utskottet gjort ytterligare ettstudiebesök i . 1 propositionen har regeringen föreslagit riksdagenatt medge att mark anskaffas för ett nytt övnings- och skjutfält för Hallandsregemente med infanteriets kadett- och aspirantskola i enlighet med vadföredragande statsrådet har angett i propositionen. (I 16) med infanteriets kadett-och aspirantskola (InfKAS) disponerar f n. ett övningsfält (inkl. kasernområde)vid om ca . Nyårsåsens skjutfält om ca ochlägerområdet Skedalahed om ca . För i huvudsak grupperingsövningararrenderas det söder om övningsfältet belägna Galgberget om ca avHalmstads kommun. InfKAS arrenderar av enskilda markägare sammanlagt ca 510hektar. För vissa skjutningar kan regementet använda Ringenäs skjutfält. Dettaär emellertid ett luftvärnsskjutfält, som främst används av Götaluftvärnsregemente (Lv 6). Fältet omfattar ca mark och harriskområde över havet. kan regementet också disponeraflygvapnets skjutfält Tönnersjö, som enligt vad utskottet har inhämtat omfattar1 . I I6:s markbehov har behandlats av försvaretsfredsorganisationsutredning (FFU) i dess slutbetänkande, del 2: Armén och delav marinen (Ds Fö 1977:3). FFU konstaterade att förbandets nuvarande övnings- ochskjutfält är för små och för splittrade. I 1978/79. FÖU 1978/79:20 2 Möjligheterna att tillgodose I 16:s behov avövningsmark har undersökts av bl. a. en arbetsgrupp under iHallands län i vilken ingick representanter för berörda civila och militäramyndigheter. Arbetsgruppen har granskat olika alternativ till markfråganslösning. Det slutliga valet har stått mellan ett område vid ca 26 kmnorr om och tre alternativa områden vid Mästocka öster omHalmstad, benämnda Mästocka I, II och III. Områdena omfattar följandeungefäriiga arealer (hektar). Inom Slättåkraområdet bor 27 personer. Antaletbosatta inom Mästocka I är 46 medan de båda andra Mästockaalternativen berörområden där 22 personer är mantalsskrivna. Av dessa beräknas i alternativen II ochIII flertalet kunna bo kvar. Arbetsgruppenförordade alternativen II och III. Chefen för armén anslöt sig till dennauppfattning. Av de båda alternativen bedömde arméchefen alternativet III varadet lämpligaste. har närmare utrett frågan och föreslagit att ett nytt övnings-och skjutfält för I 16 anordnas enligt alternativet Mästocka II. överväganden liksom övriga uppgifter rörandebakgrunden till regeringens förslag framgår av fastighetsnämndens skrivelsetill regeringen. Skrivelsen är fogad som bilaga till propositionen. Påförslag av regeringen har under investeringsanslaget Arméförband:Anskaffning av anläggningar för /79 anvisat 2 milj. kr. för attmarkanskaffning för 116 skall kunna påbörjas redan under innevarande budgetår(prop. 1977/78:100 bil. 7, FöU 1977/78:19, rskr 1977/78:240). Försvarsministern (prop. s. 2-7) finner i likhetmed försvarets fastighetsnämnd att ett nytt övnings- och skjutfält enligtalternativet Mästocka II ger de största möjligheterna att begränsa desociala konsekvenserna för människor som berörs av markanskaffningen. Även frånandra samhälleliga synpunkter, t. ex. när det gäller jord- och skogsbruketsintressen, finner han det fördelaktigt att välja detta alternativ. Hankonstaterar vidare att , och harbiträtt förslaget att lägga det nya FÖU 1978/79:20 3 övningsfälteti Mästocka och att inte direkt motsätter sig en sådanlokalisering. Ensärskild delegation avses tillsättas för att genomföra markanskaffningen.Fortifikationsförvaltningen har överslagsmässigt beräknat kostnaderna föranskaffningen till 20 milj. kr. 1978/79:353 av () såvitt gälleryrkandena 1 a)-c) att beslutar att hos regeringen anhålla a) att frågan om samutnyttjande av mark för demilitära förbanden i västra utreds, b) att handläggningen av markförvärven utvärderas i enlighet med vad somi motionen anförts, c) att vidare åtgärder för anskaffning av skjutfältför garnison enligt beslut uppskjuts iavvaktan härpå. 1978/79:1218av m. fl. (c) vari yrkas att hos regeringen begär alt enöversyn görs av sammansättningen av försvarets fastiehetsnämnd. 1978/79:1221av m. fi. (vpk) vari yrkas 1. att hos regeringen hemställer om enutredning med uppgift att inventera och samordna försvarets markinnehav ochmarkanspråk samt göra en översyn av försvarets fastighetsnämnds organisationoch ledning, 2. att i avvaktan på en sådan utredningavslår propositionen 1978/79:70. 1978/79:1783av m. fl. (c) vari yrkas att beslutar att vidanskaffningen av mark för övnings- och skjutfält för medinfanteriets kadett- och aspirantskola skall beaktas vad som anförts i motionenbeträffande samordning av resurserna syftande till en begränsning avnyanskaffning av mark och därmed också en begränsning av kostnaderna. 1978/79:1787av m. fl. (c) vari yrkas att beslutar som sin mening geregeringen till känna att vederbörande kommuns inställning skall tillmätasavgörande betydelse vid planering och genomförande av markförvärv förförsvarets behov. 1* 1978/79. 10 saml Nr 20 FÖU 1978/79:20 4 Handläggningenav markfrågor m. m. De motionsyrkanden som utskottet behandlar i dettabetänkande berör bl. a. försvarets markanskaffning i vidare omfattning än vadpropositionen avser. I dem tas också upp frågor som gäller handläggningen avförsvarets markfrågor. Utskottet vill inledningsvis uppehålla sig vid dessaövergripande spörsmål. 1motionen 1978/79:1221 (vpk)yrkas att man tillsätteren utredning med uppgift attinventera och samordna försvarsmaktens markinnehav och markanspråk samt göra enöversyn av försvarets fastighetsnämnds organisation och ledning. I avvaktan påresultaten av en sådan utredning bör enligt motionärerna propositionen1978/79:70 avslås. Ettlikadant yrkande rörande försvarsmaktens markinnehav och fastighetsnämndensorganisation väcktes i en vpk-motion (mot. 1978/79:14) med anledning avpropositionen 1978/79:5 om vissa markförvärv för armén m. m. Utskottet ansågvid behandlingen av detta yrkande att det inte fanns behov av sådan utredningoch översyn som motionärerna hade föreslagit (FöU 1978/79:9 s. 8). Utskottetfinner inte anledning till någon annan uppfattning när yrkandet nu återkommer imotionen 1221. Inte heller kan utskottet biträda motionärernas yrkande omavslag på propositionen. Ävenmotionen 1978/79:1218 (c) berör försvarets fastighetsnämnd, närmast desssammansättning. Nämnden bör enligt motionärernas uppfattning få ett förstärktlekmannainflytande. Enligt deras mening har nämnden f n. genom stark anknytningtill fortifikationsförvaltningen karaktären av en militär nämnd med civilainslag. är regeringens rådgivande organ när det gäller komplicerademarkfrågor i samband med bl. a. markanskaffning för försvarsmaktens behov.Nämnden inrättades . ändrades dess sammansättning efter förslagav FFU. Den har f n. tio ledamöter. Tre av dem är riksdagsmän. I nämnden ingårvidare en civil ledamot med goda insikter i frågor om samhällsplanering. Övrigaledamöter är tjänstemän på byråchefs-och avdelningschefsnivån från centralamyndigheter med uppgifter angående markfrågor, naturvård, planfrågor m. m.Endast två militära myndigheter, chefen för armén och chefen för flygvapnet,har representanter i själva nämnden. Ordförande är förre landshövdingen . Till nämnden är knutna fyra civila och två militära experter. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att det i försvarets fastighetsnämnd börfinnas ett starkt lekmannainflytande. Mot den bakgrunden konstaterar utskottetmed tillfredsställelse att det i nämnden ingår treriksdagsledamöter (s, c, m). Den ändrade sammansättningen av nämnden medfördeockså att de civila ledamöterna blev i starkt flertal. En fortsatt utvecklingmot ökad civil dominans kan dessutom bli följden av att man organiserar omförsvarsmaktens centrala ledning. FÖU 1978/79:20 5 Med beaktande också av att fasiighetsnämnden harverkat endast med sin nuvarande sammansättning är utskottet inteberett att förorda en översyn av det slag som motionärerna föreslår. Imotionen 353 föreslås en utredning om samordnat utnyttjande av mark för demilitära förbanden i västra (yrkandet 1 a). Motsvarande yrkande hartidigare förts fram i motionerna 1977/78:534(c)och 1978/79:9 (c). Utskottetbehandlade dessa båda motioner i betänkandet 1978/79:9 (s. II). Utskottetsmajoritet ansåg att en sådan utredning inte var påkallad under motivering attFFU redan hade utrett det militära försvarets behov av mark i västra förelåg därför enligt utskottet redan ett tillräckligt underiag för attkunna ta ställning till hur detta behov skulle tillgodoses. Utskottet vidhållerdenna uppfattning. Motionen1978/79:353 (c) tar också upp brister i handläggningen av försvaretsmarkärenden som enligt motionären har medfört att markägare inte getts deninformation som rimligen kan begäras vid så genomgripande förändringar ienskildas förhållanden som det här rör sig om (yrkandet 1 b). Han föreslår enutvärdering av hur frågorna om markförvärv har handlagts. En sådan utvärderingbör enligt motionen leda till förbättrade former för handläggningen avförsvarets markfrågor. Informationenkring förvärv av övningsmark är väsentlig för att undvika onödig irritationbland dem som närmast berörs av förvärven. Utskottet vill därför starktunderstryka att det bör visas största möjliga öppenhet på alla stadier iutredningsarbetet. Detta bedömer utskottet kunna ske även med de former som mannu har för att handlägga försvarets markfrågor. En särskild utvärdering av detslag som yrkas i motionen 353 finner utskottet inte vara rhotiverad. Eftersomyrkandena 1 a) och 1 b) i motionen 353 enligt utskottets mening inte börbifallas föreslår utskottet i konsekvens därmed också avslag på motionärensyrkande om att vidare åtgärder för anskaffning av skjutfält för skalluppskjutas i avvaktan på föreslagna åtgärder (yrkandet 1 c). harbeslutat om markanskaffningen i under innevarande (prop.1978/79:5, FöU 1978/79:9, rskr 1978/79:56). Motionen1978/79:1787 (c) tar upp handläggningen av försvarets markfrågor ur en annanaspekt. Svagheten med den nuvarande ordningen ligger enligt motionärerna främsti att det från början har saknats en representativ organisation medförhandlingskapacitet förde berörda. Motionärerna erinrar om att vid nyamarkförvärv för militära övnings- och skjutfält del i allmänhet har skapats mereller mindre fast organiserade opinionsgrupper. Dessa har emellertid oftastkommit till för sent för att påverka arbetet i planerings- ellergenomförandeskedena. De har, framhåller motionärerna vidare, av försvaretsföreträdare ofta uppfattats som motståndsgrupper att bekämpa och inte somrepresentativa företrädare för en befolkning, som det för ett gott resultat ärnödvändigt att samarbeta med. Det kan alltså, fortsättet motionärerna, varasvårt att från början finna en representativ organisation för de direkt FÖU 1978/79:20 6 berörda.Det borde enligt motionärernas mening vara självklart att arbetet i alla dessfaser sker i nära samspel med vederbörande kommun. Kommunens uppfattning -såväl i det hela som i väsentliga delar- menar motionärerna bör tillmätasavgörande betydelse vid planering och genomförande av markförvärv för försvaretsbehov. Kommunens valda företrädare och inte statliga tjänstemän har då att bäraansvaret inför den lokala befolkningen. Motionärerna framhåller avslutningsvisatt om beslutar att berörd kommuns inställning till ett markförvärvskall tillmätas avgörande betydelse så måste det bevakas att hot om för självasaken ovidkommande konsekvenser för kommunen inte används för att påverka dessbeslut. Handläggningenav ett ärende om anskaffning av mark för övnings- eller skjutfält innefattarföljande huvudmoment (exempel från armén): - Grundläggande rekognoscering och utredning genomförband, militärområdesstab och arméstaben i samråd medfortifikationsförvallningen. Förslag från chefen för armén till regeringen - Beredning i försvarsdepartementet. - Fortsatt utredning genom försvaretsfastighetsnämnd. - Fortsatt beredning i försvarsdepartementet.Regeringen tar ställning. - Beredning i försvarsutskottet. - Beslutet genomförs. Kontakter med och berörda kommunersker redan under den grundläggande utredningen. I fastighetsnämndens utredningingår att besöka platsen och att sammanträffa med , övriga berördalänsmyndigheter, kommunerna och markägare. Nämnden infordrar dessutom yttrandefrån , som i sin tur hör andra länsmyndigheter och kommunerna somberörs. Utskottetanser det angeläget och självklart att kommunerna skall ha ett starktinflytande när det gäller markförvärv för försvarets räkning. Det är ocksåönskvärt att markfrågorna kan lösas i ett förtroendefullt samarbete med dem.Utskottet finner det emellertid inte rimligt att kommunerna i markfrågor somslutligt avgörs i skall ha ett så helt avgörande inflytande sommotionärerna åsyftar. Vid avgörandet av en markanskaffning bör kommunenssynpunkter visseriigen bedömas som myckel viktiga men de måste vägas mot andrai sammanhanget betydelsefulla intressen. Motionen 1787 bör inte bifallas. FÖU 1978/79:20 7 Nyttövnings- och skjutfält för regemente Utskottet har i betänkandet 1978/79:9 (s, 7-8)översiktligt behandlat försvarsmaktens markinnehav och de markbehov som FFUansett finnas fram , FFU konstaterade att ytteriigare mark behöverskafTas bl, a, för ett nytt övnings- och skjutfält för 116 med InfKAS, ett nyttövnings- och skjutområde för (I 22) i samtutökning av artilleriskjutfälten för Wendes artilleriregemente (A 3) ochSmålands artilleriregemente (A 6) i och för Bodensartilleriregemente (A 8), Ipropositionen 1978/79:70 har lagts fram förslag att tillgodose 116:s behov avytterligare övningsmark genom förvärv av ett markområde om ca vidMästocka österom (alternativet Mästocka II), Området ligger i omedelbar anslutning till flygvapnets skjutfältTönnersjö, Inom området är 22 personer mantalsskrivna. Flertalet av dem bedömskunna bo kvar även sedan området har börjat utnyttjas som övnings- ochskjutfäll. Medanledning av regeringsförslaget har väckts motionen 1978/79:1783 (c).Motionärerna erinrar om att skjutfältet Tönnersjö och det föreslagna nya fältetMästocka II utgör ett sammanhängande militärt övningsområde omca . De konstaterar att Slättåkraalternativet omfattar endast 2 900hektar och ändå anses vara helt till fyllest utan att samordning med annat fälti detta fall är möjlig. Motionärerna frågar sig om man inte genom attrationellt och effektivt samordna markanvändningen i Tönnersjö-Mästockaområdetskulle kunna minska markarealen med . Om man därtill minskarmarkanspråken till att omfatta ett område nordost om skullearealen inom i enlighet med kommunens önskan kunna skäras ner.Antalet personer som direkt berörs skulle också bli betydligt mindre.Motionärerna vänder sig också mot att försvarsministern anser det möjligt attflertalet av dem som bor inom området kan bo kvar om de godtar bullret frånövningarna. Detta är en häpnadsväckande cynism, anser motionärerna. Detstår numera klart att såväl I 16 som InfKAS kommer att vara kvar i ,Detta var en av förutsättningarna för det beslut om ändring av arménsorganisation som fattade under föregående (prop, 1977/78:65,FöU 1977/78:11, rskr 1977/78:73), Man är också inom Halmstadsregionenangelägen om att behålla nuvarande militära verksamhet i , Inte hellerhar det lustritts att ytteriigare mark måste anskaffas för utbildningen. Mångaalternativ för anskaffning av ytteriigare mark har övervägts. Vid bedömningenav dessa har vuxit fram en enig uppfattning om att övningsmark bör anskaffasinom Mästockaområdet i anslutning till flygvapnets skjutfält Tönnersjö. Inteheller i motionen 1783 framförs annan uppfattning. Utskottet kan därför i sinaöverväganden begränsa sig till frågan i vilken omfattning ytterligareövningsmark behöver förvärvas i anslutning till Tönnersjöfältel för att detaktuella markbehovet skall bli tillgodosett. FÖU 1978/79:20 8 Vid en granskning av de Mäslockaalternati v sombehandlas i propositionen anser utskottet, i likhet med försvarsministern, attalternativet Mästocka II är att föredra. Medförslagen i motionen 1783 har man eftersträvat en lösning som bedömts medföramindre olägenheter än propositionsförslaget såväl beträffande mark som behövertas i anspråk som när det gäller antalet personer som blir direkt berörda avmarkförvärven. Utskottet har stor förståelse för dessa strävanden inte minstmed tanke på de invändningr mot regeringens förslag som gjorts av lokalaintresseorganisationer. Utskottet har tagit del av dessa opinionsyttringar bl.a. i samband med utskottets studieresa till det berörda området och har nogaövervägt både dessa och de synpunkter som har framförts i motionen. Motionärernautgår i sitt förslag från att markanspråken kan begränsas genom en ökadsamordning med verksamheten på Tönnersjöfältel. Även utskottet önskar att allafördelar med en sådan samordning tas till vara. Utskottet finner emellertid - ilikhet med försvarets fastighetsnämnd - att en sådan strävan inte kan drivas sålångt att behovet av övningsmark på något betydelsefullt sätt skulle kunnareduceras. Även om samutnyttjande av mark i viss utsträckning kommer att blimöjlig torde de största vinsterna vara att finna i fråga om förvaltningen ochdriften av övningsområdena. Att som motionärerna föreslår föriägga övnings- ochskjutfältet till området nordost om har utskottet inte hellerfunnit vara möjligt. En sådan lösning har undersökts och förkastats avförsvarets fastighetsnämnd. Den skulle skapa olägenheter för bl. a. den civilaluftfarten som har luftleder i anslutning till detta område. Utskottethar vid sina överväganden också beaktat den sociologiska undersökning blandbefolkningen inom och utanför det föreslagna övnings- ochskjutfältsområdet, som har utförts av (prop. s. 5). Detär värdefullt att undersökningen har kommit till stånd. Även om den bygger påett mycket begränsat urval ger den information om reaktionerna hos dem somberörs av markanskaffningar för allmänna behov. Utskottet nödgas emellertidkonstatera att problemen hade varit liknande vilket annat lämpligt alternativsom hade valts. Det torde - som också försvarsministern berör - i varje fall isödra vara omöjligt att anskaffa ett sammanhängande område av denstoriek som det här är fråga om utan att möta problem av ifrågavarande art. mening bör det aktuella behovet av övnings- och skjutfälttillgodoses enligt alternativet Mästocka II ienlighet med vad föredragande statsrådet har angett i propositionen. Utskottetvill särskilt understryka att det är angeläget att de som berörs av beslutetfår allt tänkbart stöd i svårigheter de kan ställas inför. De åtgärder somföredragande statsrådet föreslår i detta syfte bör komma till stånd.Den tilltänkta delegationen har i det avseendet en betydelsefull uppgift FÖU 1978/79:20 9 attfylla och bör- inom ramen fÖT berörda markägares önskemål och syftet medmarkanskaffningen - avgöra fältets avgränsning i detalj. Justeringar av denhittills uppdragna gränsen för området - som följer nuvarande fastighetsgränser- torde därvid bli motiverade. Särskiltangeläget är enligt utskottets uppfattning att kunna erbjuda ersättningsmark,främst till dem som driver aktivt skogs- och jordbruk inom området. Utskottethar därför med tillfredsställelse konstaterat att ochHalmstads kommun förklarat sig beredda att tillhandahålla mark för ändamålet.Det är också nödvändigt med lantbruksnämndens insatser. Även lämpligt belägendomänmark bör som anges i propositionen kunna komma i fråga somersättningsmark. Medhänvisning till det anförda hemställer utskottet 1. att beträffande utredning omförsvarsmaktensmarkinnehav m. m. avslår motionen 1978/79:1221, 2. att betT'å{far\de försvaretsfastighetsnämnds sammansättning avslår motionen 1978/79:1218, 3. att beträffande det militära försvaretsmarkbehov i västra m. m. avslår motionen 1978/79:353, yrkandena 1a)-c), 4. att beträffande betydelsen av kommunsinställning vid markförvärv för försvarets behov avslår motionen 1978/ 79:1787, 5. att med avslag på motionen 1978/79:1783medger att ett nytt övnings- och skjutfölt för medinfanteriets kadett- och aspirantskola anskaffas i enlighet med vad somföreslås i propositionen 1978/79:70. Närvarande:Per (), (), (), (), (), (), i (c),(), (), (), (), (), () och (). FÖU 1978/79:20 10 avGeorg , i och (alla c) som anser dels att den del av utskottets anförande som på s.6 börjar "Utskottet anser" och slutar "inte bifallas" bortha följande lydelse: Utskottetanser det angeläget och självklart all kommunerna skall ha ett starktinflytande när det gäller markförvärv för försvarets räkning. Markensutnyttjande aren betydelsefull fråga för planeringen inom en kommun. Den berörofta även på andra sätt dess befolkning. Det är därför rimligt att tillmätaberörda kommuners uppfattning i ärenden om mark för stora övningsfält ochskjutfält den avgörande betydelse motionärerna föreslår. En sådan ordningskulle enligt utskottets uppfattning också underlätta handläggningen avmarkanskaffningarna och ge dem den lokala förankring som är nödvändig för attde skall kunna genomföras på ett smidigt sätt.Utskottet vill erinra om att detofta är ett starkt önskemål från kommunernas sida att få behålla militäraförband som är lokaliserade där. a. mot den bakgrunden kan man förvänta sigatt kommunerna i berörda regioner bemödar sig om att bidra till att lösaproblem och avgöra intressekonflikter när det blir fråga om markanskaffning förförsvarets behov. Man kan räkna med alt kommunerna kommer att känna ansvar förförsvarets behov av mark för utbildning och för att hjälpa till att skaffabehövlig ersättningsmark. Närdet gäller mark för andra ändamål än övnings-och skjutfäll-t. ex. förbefästningar - finns det skäl att inte tillmäta kommunens inställning likaavgörande betydelse. har anfört med anledning av motionen 1978/79:1787 bör somsin mening ge regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan i momentet 4 bort ha följande lydelse: 4. att beträffande betydelsen av kommunsinställning vid markförvärv för försvarets behov med anledning av motionen1978/79:1787 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört. avGeorg , i och (alla c). I motionen 1978/79:1218 av m. fl. (c)behandlas sammansättningen av försvarets fastighetsnämnd. Motionen ligger ilinje med de ökade krav på lekmannainflytande som har förts fram under desenaste åren. Vi vill även peka på att om man - som en följd av förslagen frånförsvarsmaktens ledningsutredning - inrättar ett för försvarsstaben ochförsvarsgrensstaberna gemensamt beredningsorgan för markfrågor så kan FöU 1978/79:20 11 dettakomma att innebära att flera militära myndigheter kan ha sammarepresentant i nämnden. I motionen 353 av () yrkas attfrågan om ett samutnyttjande av mark för de militära förbanden i västraSverige utreds (yrkandet 1 a). Motsvarande yrkande har tidigare förts fram imotionerna 1977/78:534 och 1978/79:9 (c). Utskottet behandlade dessa bådamotioner i betänkandet FöU 1978/79:9. Utskottets majoritet föreslog attmotionsyrkandena skulle avslås. I en reservation av ledamöter tillhörandecenterpartiet erinrades om att har haft att taställning till en rad markanskaffningar för det militära försvaret iVästsverige (Remmene, och ). I alla dessa fall hadeanskaffningarna stött pä lokalt motstånd. Markfrågorna i ärdessutom inte lösta på lång sikt.