bet · G201JuU28 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av propositionen 1978/79:100 såvitt gäller anslag till polisväsendetjämte motioner Regeringen har i propositionen 1978/79:100 bilaga 5() under punkten B 1 (s. 28-31) föreslagit atttill för /80 anvisa ett förslagsanslag av , varav . att avräknas mot automobilskattemed-len. I motionen 1978/79:1169 av m. fi. (m)hemställs såvitt nu är i fråga att begär att regeringen lägger framförslag om inrättande av yttedigare en polisskola (yrkande 6). Regeringens förslag under förevarande punkt innebären ökning av anslaget från . för innevarande budgetår till . för /80. Medel beräknas bl. a. för intagning av 800aspiranter i polisskolan. Antalet aspiranter är lika stort som innevarandebudgetår, och enligt departementschefen bör för att fåutrymme för detta antal aspiranter senarelägga viss annan utbildning. Förfortsatt utbildning för att göra polisen bättre skickad att bekämpa denorganiserade och den ekonomiska brottsligheten beräknas en ökning avutbildningsanslaget med sammanlagt . Imotionen 1169 hemställs att från regeringen skall begära förslag om inrättandeav en ny polisskola. Imotiveringen till motionsyrkandet (motionen 1108) uppger motionärerna attutbildningskapaciteten vid polisskolan är otillräcklig för en önskvärdutbyggnad av antalet polismanstjänster med 300 tjänster . Även om antaletpolismanstjänster inte ökas med 300 torde enligt motionärernas meninglagstiftningen om rätt för småbarnsföräldrar till sex timmars arbetsdag samtdet ökade antalet kvinnliga poliser leda till ett ökat utbildningsbehov.Antagningskapaciteten i den nya polisskolan bör enligt motionärernas meningvara så stor att sammanlagt 1 000 polisaspiranter fr. o. m. /81årligen kan påbörja polisutbildning. 1 1978/79. JuU 1978/79:28 2 Polisens grundutbildning bedrivs vid polisskolornai och . Grundutbildningen inleds med en grundkurs på 41 veckorvid polisskolan i . Grundkursen följs av s. k.alterneringstjänst-göring. Denna tjänstgöring innebär en introduktion i arbetetinom polisväsendet och fullgörs vid kriminalavdelning och vidordningsavdelning. Ytterligare led i den reguljära polisutbildningen ärassistent-, inspektörs- och kommissariekurser förlagda till polisskolan iSolna. Isitt avlämnade betänkande (SOU 1979:6) Polisen har 1975 årspolisutredning lagt fram förslag till ändrad uppläggning av polisutbildningenoch samordning med den allmänna högskolan. Samordningen föreslås ske på detsättet att delar av undervisningen förläggs till universitet eller annanhögskola och delar av polismansutbildningen får tillgodoräknas på vissa linjervid den allmänna högskolan. Enligt utredningen bör man undersökaförutsättningarna för ett samordnat antagningsförfarande vid polisskolan ochhögskolan. Vidare föreslås alt assisientkursen och en inspektörskurs utgår urutbildningen samt att behovet av vidareutbildning tillgodoses genomfunktionsinriktade specialkurser och reguljär vidareutbildning. Polisutredningensbetänkande remissbehandlas f. n. Utskottetfinner liksom departementschefen att det är angeläget att antalet vakantapolismanstjänster minskas. I detta syfte bör som en fortsättning på deextraordinära insatser i fråga om polisaspiranter som inletts under innevarandebudgetår antalet aspiranter vid polisskolan som regeringen föreslår uppgå tilloförändrat 800. Utskottet godtar även i övrigt regeringens medelsberäkning. Fråganom utformningen av polisutbildningen övervägs f n. på grundval av förslagenfrån polisutredning. Utskottet förutsätter att de i motionen 1169upptagna spörsmålen om utbildningens organisation och kapacitet kommer attprövas i detta sammanhang. Någon åtgärd från sida är därför f n.inte påkallad. Utskottet avstyrker bifall till motionen 1169 i nu aktuell del. 1. att beträffandemedelsberäkningen med bifall till regeringens förslag till Rikspolisstyrelsenför /80 anvisar ett förslagsanslag av , varav . att avräknas mot automobilskattemedlen, 2. att beträffande enytterligare polisskola avslår motionen 1978/79:1169 i denna del (yrkande 6). 2.Polisverket: Inköp av motorfordon m. m. Regeringen har under punkten B 2 (s.31-34) föreslagit att till : Inköp av motorfordon m. m.för /80 anvisa ett reservationsanslag av , varav28 . att avräknas mot automobilskattemedlen. JuU 1978/79:28 3 1 motionen 1978/79:855 av m. (m)hemställs såvitt nu är i fråga att under punkten B 2 anvisar ett iförhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslagav , varav . alt avräknas mot automobilskattemedlen(yrkande 3). Regeringens förslag under förevarande punkt innebären ökning av anslaget från . för innevarande budgetår till . för /80. Medel har bl. a. beräknats för inköp av enstabiliseringsutrustning till helikopter (.) samt för utbyte av enpolisbät och av fem terrängskoterpaket. Påförslag av regeringen i propositionen 1976/77:100 bilaga 5 anvisade riksdagenför /78 bl. a. medel för utbyggnad av personradiosystem iMalrnö polisdistrikt. godkände beställningsbe-myndigandenavseende uppbyggnad av motsvarande personradiosystem i och Göteborgspolisdistrikt. Bemyndigandena uppgick till högst . för budgetåret1978/79 och . för /80. Departementschefen uppger nuatt han mot bakgrund av de förslag till organisationsförändringar inompolisväsendet som föreslås av polisutredning och de höga kostnader somnumera redovisats för de aktuella radiosystemen stannat för att de anvisademedlen inte bör tas i bruk för den s. k. personradion. Departementschefenföreslår att de tidigare anvisade medlen . i stället tas i anspråkför fullständigt genomförande i de tre nämnda polisdistrikten av detradiosystem - system 70 - som används i alla övriga polisdistrikt i landet.Utöver de tidigare anvisade medlen erfordras härför betalningsutfall påbeställningsbemyndigandet om . Imotionen 855 föreslås att anslaget under förevarande punkt ökas med 220 000 kr.Medlen bör enligt motionärernas mening användas för inköp av ytteriigare tvåstabiliseringsutrustningar för helikopter. Motionärernas förslag överensstämmermed vad som yrkats från . Motionärernahänvi-sar till att stabiliseringsutrustningen behövs för att öka flygsäkerhetenunder ambulansfiygningar under mörka och svåra väderieks-förhållanden. Enligtderas mening är det frän humanitär synpunkt och från sjukvårdssynpunkt ytterstangeläget att de förbättrade säkerhetsanordningarna kan anbringas på samtligatre helikoptrar såsom föreslagit. Utskottethar i del rådande budgetläget inte ansett sig kunna prioritera motionärernasönskemål framför andra angelägna resursbehov inom polisväsendet. Utskottetavstyrker därför bifall till motionen 855 i nu berörd del. JuU 1978/79:28 4 Utskottetgodtar regeringens medelsberäkning. att med bifall till regeringens förslagoch med avslag på motionen 1978/79:855 i denna del (yrkande 3) tillPolisverket: Inköp av motorfordon m. m. för /80 anvisar ettreservationsanslag av , varav . att avräknas motautomobilskattemedlen. Polisverket:Underhåll och drift av motorfordon m. m. Utskottet tillstyr ker regeringens förslag under punkten B 3 (s. 35) och hemställer all för /80 tillPolisverket: Underhåll och drift av motorfordon m. m. anvisar ettförslagsanslag av , varav . att avräknas mot automobilskattemedlen. Regeringen har under punkten B 5 (s. 36) föreslagit att till : Diverse utgifter för /80 anvisa ett förslagsanslag av . I motionen 1978/79:855 av m. fi. (m)hemställs såvitt nu är i fråga att under punkten B 5 anvisar ett iförhållande till regeringens förslag med . sänkt förslagsanslag av7 . (yrkande 1). Regeringens förslag under denna punkt innebär enökning av anslaget från . för innevarande budgetår till 8 630 000kr. för /80. Frånanslaget bestrids bl. a. vissa kostnader i samband med av polismyndighetföranstaltad inkvartering m. m. av utlänning på grund av åtgärd enligtutlänningslagen. För detta ändamål har anslaget enligt departementschefenbelastats med drygt 7 milj. kr. Imotionen 855 yrkas att anslaget skall sänkas med 1 milj. kr. till 7 630 000 kr.Motionsyrkandet motiveras med att utredningarom utlänningars rätt att stannakvar i riket kan antas komma att ske snabbare . Riksdagenbeslöt ändringar i utlänningslagen (prop. 1977/78:90, AU 30, rskr 358).Enligt den nya lagstifiningen, som trädde i kraft , skallstatens invandrarverk regelmässigt meddela beslut om förpassning sombeslut att vägra uppehållstillstånd. har fått möjlighet attsjälv fatta beslut om verkställighet vid förpassning. a. till att förkorta väntetiderna i utlänningsärenden. JuU 1978/79:28 5 Enligtvad utskottet inhämtat har belastningen på anslaget när det gäller de imotionen 855 berörda kostnaderna ej minskat iförhållande till . Utvecklingen talar därför inte för att 1978 årslagstiftning inverkat på dessa kostnader på sådant sätt som förutsätts i motionen.Med hänsyn härtill avstyrker utskottet bifall till motionen 855 i nu berörddel. Utskottet godtar regeringens medelsberäkning. att med bifall till regeringens förslagoch med avslag på motionen 1978/79:855 i denna del (yrkande 1) tillPolisverket: Diverse utgifter för /80 anvisar ett förslagsanslagav . 5.Lokala polisorganisationen: Förvaltningskostnader. Regeringen har under punktenB 6 (s. 36-45) föreslagit att till Lokala polisorganisationen:Förvaltningskostnader för /80 anvisa ett förslagsanslag av , varav . att avräknas mot automobilskattemedlen. I motionen 1978/79:351 av RuneTorwald m. fi. (c)hemställs att hos regeringen anhåller om snabb utredning ocherforderiigt lagförslag för att s. k. medborgarvittnen skall kunna användas vidpolisförhör med anhållna eller häktade personer. I motionen 1978/79:583 av Per ()hemställs att måtte besluta att hos regeringen anhålla om förslagtill åtgärd i syfte att åstadkomma adekvata och humana regler för behandlingenav svårt synskadade personer i samband med gripande. I motionen 1978/79:850 av m. ft. (s)hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförs om riktlinjer för åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten. I motionen 1978/79:851 av m. (s) hemställs att hos regeringen begär en översyn av reglerna iförundersökningskungörelsen angående polisförhör med barn ienlighet med vad som anförs i motionen. I motionen 1978/79:1169 av m. fi. (m)hemställs såvitt nu är i fråga att uttalar att de s. k.Stockholmsförsöken med särskilda narkotikarotlar utvidgas till fiera delar avlandet (yrkande 2) och att beslutar att till : Förvaltningskostnader för /80 anvisa ettförslagsanslag av 2 , varav . att avräknas mot automobilskattemedlen(yrkande 4). JuU 1978/79:28 6 I motionen 1978/79:1189 av m. fi. (c)hemställs såvitt nu är i fråga att anhåller att regeringen prövar omdet till de tjänster som inrättas för att bekämpa ekonomisk och organiseradbrottslighet skall, efter viss polisiär utbildning, knytas jurister medsärskild erfarenhet av associationsrättsliga frågor och ekonomer med särskilderfarenhet av skatte- och revisionsfrågor (yrkande I). 1 motionen 1978/79:1192 av m. fi. (vpk)hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vadsom anförs i motionen om åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten samt begäraav regeringen att under vårriksdagen återkomma med förslag till åtgärdsprogrammot denna brottslighet. Regeringens förslag under denna punkt innebär bl.a. inrättande av 130 nya polismanstjänster, varav 62 avses förövervakningsverksamhet, 63 för kriminalavdelningarna, 3 för polisstyrelsernaskanslier och 2 för polischefskarriären. Av de nya tjänsterna inomkriminalavdelningarna avses 33 tjänster för den särskilda verksamheten mot denorganiserade och den ekonomiska brottsligheten och 15 för bekämpning avnarkotikabrottsligheten. 15 tjänster skall användas för allmän förstärkning avkriminalavdelningarna med särskild inriktning på bekämpande av den tilltaganderån- och våldsbrottsligheten. Av tjänsterna för övervakningsverksamhetberäknas 15 för en fortsatt utbyggnad av kvarterspolisorganisationen. Departementschefenuppger i propositionen att han avser att föreslå regeringen att inrättasärskilda brottsförebyggande rotlar i , och samt i de14 största av de övriga polisdistrikten. I regeringens förslag beräknas ocksåmedel för 150 nya tjänster för annan personal än polispersonal. Dessa tjänsterär i första hand avsedda som ersättning för tjänster, inrättade på s. k.vakansmedel. I motionen 1169 föreslås en höjning av anslagetunder förevarande punkt så att polisväsendet kan tillföras medel för inrättandeav 300 nya polismanstjänster. Motionärerna pekar i motionsmotiveringen(motionen 1108) på att de lokala polisorganisationerna begärt 1 542 nyapolismanstjänster och att regeringens förslag sålunda ligger långt under vadsom bedömts vara erforderligt på lokal nivå. För att utbyggnaden av polisensresurser skall kunna leda till minskad brottslighet och inte endast hålla jämnasteg med brottsutvecklingen bör enligt motionärerna inrättas 300 nyapolismanstjänster. Statistikenöver brott som kommit till polisens kännedom utvisar att den ökning avbrottsligheten som fortgått generellt sett haravstannat . Tendenser sådana som de vilka noterats för hartidigare visat sig vara tillfälliga. Några slutsatser bör därför inte dras JuU 1978/79:28 7 avden senaste statistiken. Utskottet vill dock nämna att stöldbrotten visar enmarkant nedgång, som hänför sig till inbrottsstölder i medan sådanastölder ökat i och . Inbrott i skolor, bibliotek och daghem ökarockså i hela landet (se brottsförebyggande rådets rapport 1978:2,Brotisutvecklingen, Lägesrapport ). Somframgår av departementschefens uttalande krävs inom vissa områden, exempelvisnär det gälleratt bekämpa narkotikabrottsligheten samt den ekonomiska och denorganiserade brottsligheten, ökade insatser. Även i övrigt måstesamhällets insatser mot brottsligheten hållas på en hög nivå. Utskottet delarmed hänsyn härtill departementschefens uppfattning att en förstärkning bör skeav antalet polismanstjänster. Som utskottet ovan berört vid punkten 1 ärantalet vakanta polismanstjänster stort, och utskottet har till avhjälpandehärav tillstyrkt att 800 aspiranter tas in vid polisskolan under budgetåret1979/80. Med hänsyn till framförallt vakanssituationen bör enligt utskottetsmening antalet nyinrättade polismanstjänster begränsas i enlighet medregeringens förslag. Utskottet avstyrker bifall till yrkandet i motionen 1169om inrättande av ytterligare polismanstjänster. I motionen 1169 begärs också en utökning avverksamheten med särskilda narkotikarotlar. Enligt motionärernas mening börverksamheten byggas upp med en stark inriktning på bekämpning av langarkedjoroch narkotikasyndikat. Narkotikabrottslighetenutgör som departementschefen anför ett synnerligen allvarligt samhällsproblem.I propositionen beräknas som ovan nämnts medel för 15 tjänster förkriminalpoliser som skall syssla med narkotikabekämpning. Medel beräknas ocksåför 10 administrativa tjänster som skall användas för samma ändamål. Verksamhetenäger rum i särskilda narkotikarotlar. Sådana finns f. n. i 23 distrikt.Särskilda enheter för narkotikabekämpning finns också i de tre störstastorstädernas polisdistrikt. Narkotikarotels verksamhetsområde omfattar i regelett län. Rotlarna har i allmänhet organiserats i de polisdistrikt inom länetsom har den största kriminalavdelningen. I propositionen aviserardepartementschefen att ytteriigare två narkotikarotlar skall inrättas /80 med placering i samt i Jämtlandslän. Genomförslagen i propositionen om särskilda insatser mot narkotikabrottslighetenmöjliggörs sådana ytteriigare satsningar sorn efterlyses i motionen. Yrkandet imotionen angående narkotikarotlar får därmed anses tillgodosett. Någon åtgärdfrån sida med anledning av motionsyrkandet är därför enligtutskottets mening inte påkallad. I motionen 351 hemställs att skallanhålla om en snabb utredning och lagförslag om medborgarvittnen vidpolisförhör med anhållna eller häktade. Ett system med avlönadevittnen, s. k. medborgarvittnen, finns JuU 1978/79:28 8 Medborgarvittnena utses av kommunen som ocksåutbetalar arvode för uppdraget. Vittnena tjänstgör företrädesvis vid förhörunder förundersökning i brottmål och när personer, som har gripits elleromhändertagits, förs in i polisens lokaler. Enordning med medborgarvittnen har också införts i polisdistrikt. Fråganom en utvidgning av systemet med medborgarvittnen har vid fiera tillfällenbehandlats av (se t. ex. JuU 1974:8, 1975:9, 1975/76:27). Riksdagenuttalade att medborgarvittnesinstitutionen bör tas upp till prövning,varvid erfarenheterna från borde beaktas. Idirektiven till polisutredning uppdrogs bl. a. åt utredningen attundersöka möjligheterna att införa ett system liknande det i även iandra polisdistrikt. I sitt betänkande (SOU 1979:6) Polisen uttalar polisutredningenatt erfarenheterna från får betecknas som positiva. Det viktigasteskälet för ett utbyggt system med medborgarvittnen är enligt utredningen attallmänheten därigenom får direkt insyn i polisverksamheten. En sådan insyn sägsvara ägnad att förebygga misstankar om fel eller försummelse från polisens sidai tjänsteutövningen. Utredningen anser sig inte ha tillräckligt underlag föratt förorda att en organisation med särskilt avlönade medborgarvittnen skallfinnas i hela landet. Innan slutlig ställning tas bör enligt utredningensmening försöksverksamheten byggas ut och utvärderas, varvid effekterna avverksamheten mera systematiskt bör analyseras. Utredningen föreslår en försöksverksamhetunder . Somframgår av det anförda har frågan om införande av medborgarvittnen i samtligapolisdistrikt i landet i enlighet med tidigare uttalade önskemålundersökts av polisutredningen. Utredningens förslag remissbehandlas f. n. Vidsådant förhållande är någon åtgärd från sida inte påkallad medanledning av motionen 351. I motionen 851 begärs en översyn avförundersökningskungörelsens regler om polisförhör med barn . Enligtmotionärernas mening bör det vid en översyn eftersträvas att barn och ungdomartidigt hindras från att begå brott. Åtgärderna bör, uttalar motionärerna,sättas in mot gruppen barn mellan , efiersom brottsdebuten oftastsker vid ålder. Motionärerna hänvisar till de särskilda insatser somgjorts vid polismyndigheten i polisdistrikt, där ett intensifieratsamarbete inletts med sociala myndigheter för att snabbt komma gärningsmän ilägre åldrar pä spåren och för att klara upp brotten och vidta erforderiigaåtgärder genom sociala myndigheter. Enligt15 § förundersökningskungörelsen (1947:948) får polisförhör hållas med barnunder som misstänks förbrott endast för att utreda om någon som uppnått15 års ålder är delaktig i brottet, för att forska efter gods som åtkommitsgenom brott eller då det annars är särskilt viktigt att få uppgifter frånbarnet om gärningen och dessa uppgifter inte kan fås på annat sätt än genomförhör med barnet. JuU 1978/79:28 9 härden utfärdatanvisningar för förhör m. m. med barn (FAP 403-1). Anvisningarna har utarbetatsi samråd med och . Ianvisningarna ges regler för förhör och frågor samt om hämtning och rätten attnärvara vid förhör. Av anvisningarna framgår bl. a. att det ankommer på debarnavårdande myndigheterna att utreda de närmare omständigheterna kring brottsom begåtts av barn , främst när det gäller de sociala förhållandenaoch barnets delaktighet. Utskottetdelar motionärernas uppfattning om vikten av insatser för att förhindrafortsatt brottslighet hos ungdomar . I detta sammanhang ärnaturligtvis ett intensivt samarbete mellan polisen och de barnavårdandemyndigheterna mycket angeläget. Hithörande frågor har i olika sammanhangbehandlats av bl. a. brottsförebyggande rådet (BRÅ). Se t. ex. BRÅ-rapport1977:6 Handläggning av ungdomsmål II, som utarbetats av BRÅ:sarbetsgrupp för barn- och ungdomsfrågor. Utskottetvill i fråga om samhällets insatser för unga också erinra om att regeringenunder innevarande väntas lägga fram förslag till lagstiftning grundadfrämst på socialutredningens betänkande (SOU 1977:40) Socialtjänst. Som ett ledi arbetet härpå har regeringen i remiss till lagrådet lagtfram förslag till lag med särskilda bestämmelser om vård av unga. Lagenreglerar i princip förutsättningarna för vård av den unge utan dennes ellerföräldrarnas samtycke. Somframgår av det anförda ger reglerna i förundersökningskungörelsen om förhör medbarn och anvisningar redan nu utrymme församarbete mellan polis och barnavårdande myndigheter i linje med vad somförordas i motionen. Frågan om sådant samarbete och andra insatser för attförebygga lagöverträdelser bland barn och ungdom är fortlöpande aktuell bl. Andra sociala insatser kommer att beröras i föreståendelagstiftningsarbete. Med hänsyn till det anförda erfordras enligt utskottetsmening inte något initiativ från sida med anledning av motionen 851. I motionerna 850,1189 och 1192 framställs yrkandensom berör samhällets åtgärder mot den ekonomiska och den organiseradebrottsligheten. Yrkandet i motionen 850 innebär att som sin mening skallge regeringen till känna vad som anförs i motionen om riktlinjer för åtgärdermot den ekonomiska brottsligheten. Önskemålet i motionen 1189 (yrkande 1) gårut på att regeringen skall pröva om det till de tjänster som inrättas för attbekämpa ekonomisk och organiserad brottslighet skall, efter viss polisiärutbildning, knytas jurister med särskild erfarenhet av associationsrättsligafrågor och ekonomer med särskild erfarenhet av skatte- och revisionsfrågor.Enligt motionen 1192 bör ge regeringen till känna vad som anförs imotionen om åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten samt begära attregeringen under vårriksdagen återkommer med förslag till åtgärdsprogram motdenna brottslighet. 1* 1978/79. JuU 1978/79:28 10 Frågan om samhällets åtgärder mot den ekonomiskaoch den organiserade brottsligheten har kommit alltmera iblickpunkten. Beträffande statsmakternas ställningstaganden hänvisarutskottet till riksdagsbehandlingen åren 1977 och 1978av regeringsförslag ochmotioner(JuU 1977/78:16, prop. 1977/78:100 bil. 5 s. 55 ff. och s. 72 ff., JuU1977/78:27 och JuU 1977/78:30). Storsamstämmighet råder om att den ifrågavarande brottsligheten utgör ett mycketallvarligt samhällsproblem, och har kraftiga insatsergjorts för att på olika sätt möta denna brottslighet. Inom justitieutskottetsberedningsområde har vid sidan av åtgärder för resursförstärkningar,organisatoriska ändringar och närmare samverkan mellan olika myndigheter ocksåuppmärksammats behovet av särskild utbildning för att uppdaga, utreda ochlagfora dessa typer av brottslig verksamhet. Särskilda utbildningsinsatser hargenomförts för poliser och åklagare; ytterligare sådana planeras för dessapersonalkategorier liksom inom domstolsväsendet. Detpågår också en bred översyn av lagstiftningen på området. Härvid faller encentral uppgift på den organisation som för ändamålet byggts upp inom BRÅ. Denbestår i huvuddrag av en styrgrupp med parlamentariskt inslag och tre särskildaarbetsgrupper. I arbetsgrupperna ingår företrädare för berörda myndigheter ochandra experter. Lagstiftningsåtgärder mot sådana förfaranden som det här ärfråga om är också aktuella i många andra sammanhang. Utskottet lämnar vissauppgifter härom i ett senare avsnitt. Iårets budgetproposition återkommer departementschefen till frågan om åtgärdermot den ekonomiska och den organiserade brottsligheten bl. a. vid behandlingenav anslagen till BRÅ (s. 26), till polisväsendet (s. 31 och 41-55) och tillåklagarväsendet (s. 53 och 54). I anslutning till den verksamhet som bedrivsinom BRÅ uttalar departementschefen att den är mycket angelägen och börges högprioritet. Över lag innebär förslagen i budgetpropositionen för det kommandebudgetåret en vidareutveckling och fortsatt utbyggnad av de satsningar mot denekonomiska och den organiserade brottsligheten som inleddes /78. Förpolisväsendets del förordas i propositionen ett betydande tillskott av tjänsterför att bekämpa den ifrågavarande brottsligheten. F.n. finns 55 polismanstjänster för ändamålet.