bet · G201FiU40 · 1978-12-31 00:00:00 — Löntagarorganisationerna tog för sin del på sig ettbetydande ansvar föratt devalveringarna skulle få sinavsedda effekt. Varken den tidigare borgeriiga regeringen ellerfolkpartiregeringen visar emellertid ett motsvarande ansvar vid utformningenav finanspolitiken. Om inte finanspolitiken stramas åt hotar en acceleration avinflationen, en ny försvagning av vår bytesbalans och därigenom ävenväxande svårigheter på sysselsättningens område. FiU 1978/79:40 86 Regeringen tillslår nu ikompletteringspropositionen att likviditetsutvecklingen inom näringslivet harblivit ett problem. I propositionen föreslås att ett system införs för att sugaupp likviditet hos företagen genom insättningar på särskilt konto i . Delnu framlagda förslaget innebär ett indirekt accepterande av den kritik som frånsocialdemokratiskt håll riktats mot de borgeriigaregeringarnas ekonomiska politik. Denna har inriktats på all skapa en kraftiglikviditets- och vinstökning inom företagssektorn. Dessa medel har dock inteanvänts för en ökning av den reala efterfrågan utan har skapat enöverlikviditet som man nu med andra åtgärder måste sterilisera. För attfinansiera deil väldiga underskottet i statsbudgeten måste nu statsmakternalåna tillbaka en del av den överiikviditet som man skapat inom förelagen. mening bör regeringens förslag avslås. 1 stället bör åtgärder vidtassom på ett effektivt sätt utnyttjar företagens nu mycket goda finansiellaställning till en ökning av investeringarna och av sysselsättningen. Utskottetförordar därför att antar ett förslag till lagom avsättning tillsärskild investeringsfond vars huvudlinjer bygger på den socialdemokratiskamotionen 2693. Förslagetgår ut på att företagen åläggs att betala in 20 96 av företagens vinster 1979före bokslutsdispositioner, lagernedskrivning och skatt till särskildainvesleringskonton i . Medel avsalta på dessa särskildainvesteringskonton bör få disponeras efter beslut av regeringen eller - efterbemyndigande av regeringen - av . Medlen bör i förstahand användas för investeringar i byggnader och maskiner med sikte pä enlångsiktig förstärkning av sysselsättningen. Dessutom bör de även kunnautnyttjas för investeringar i energibesparande åtgärder. Vid besluten omtillstånd alt utnyttja medel på dessa nya investeringsfonder bör särskildhänsyn tas till möjligheterna att utnyttja dem som ett medel i regionalpolitiken.Belopp som tas i anspråk för investeringar får icke avse mer än 75 96 avkostnaderna. Ettförslag av denna innebörd och med denna utformning bör enligt utskottets meningpå ett helt annat sätt än regeringsförslagel utnyttja företagens förbättradevinstläge och höga likviditet till en ökning av investeringarna och avsysselsättningen. Regeringsförslaget motverkar snarare en sådan utvecklinggenom att skapa ett lönsamt alternativ till en real investering. Genom det imotionen 2693 framlagda och av utskottet förordade förslaget uppnår man dendubbla effekten att temporärt sterilisera en del av företagssektorns likviditetsamtidigt som man skapar ett förstärkt incitament för investeringar. Det tillföräven regionalpolitiken ett effektivt instrument. FiU 1978/79:40 87 delsutskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffande system för likyiditetsutjämning attriksdagen med avslag på propositionen 1978/79:150 bilaga 1 moment 2 samt medbifall till motionerna 1978/79:2691 yrkandet 2 och 1978/ 79:2693 antar följandeav utskottet utarbetade förslag till lag om avsättning lill särskildinvesteringsfond: Lagom avsättning till särskild investeringsfond 1§ Aktiebolag, ekonomisk förening och sparbank som huvudsakligen driver rörelse,jordbruk eller skogsbruk skall göra avsättning till särskild investeringsfondenligt bestämmelserna i denna lag. Företag,som avses i första stycket, får vid beräkning av nettointäkt av rörelse ellerjordbruksfastighet enligt kommunalskattelagen (1928:370) och lagen (1947:576)om statlig inkomstskatt göra avdrag för belopp, som avsattes till särskildinvesteringsfond. Avdraget göres vid inkomstberäkningen för den förvärvskälla,till vilken företagets huvudsakliga verksamhet hänför sig. Dennalag gäller icke förelag, som första gången laxeras för inkomst avrörelse eller jordbruksfastighet. 2§Avsättning till särskild investeringsfond skall göras med belopp, som motsvarartjugo procent av den vinst som hänför sig till beskattningsår för vilkettaxering i första instans sker eller, om företaget då icke skalltaxeras för inkomst, . Årsvinsten beräknas enligt andra stycket avanvisningarna till 3 § lagen (1955:256) om investeringsfonder för konjunkturutjämning.Årsvinsten skall ökas med belopp, som tagits i anspråk för av-ellernedskrivningar eller koncernbidrag utöver vad som kan godtas vidinkomsttaxeringen. Understiger årsvinsten efler nyssnämnda justering 100 000kr., behöver avsättning till särskild investeringsfond icke ske. Omfattarbeskattningsåret än , skall vidtillämpning av första stycket årsvinsten jämkas med hänsyn härtill. Skallföretaget taxeras för två beskattningsår, sammanlägges årsvinsten för de bådabeskattningsåren varefter den jämkas med hänsyn till de båda beskattningsårenssammanlagda längd. 3§ Företaget skall med angivande av firma och postadress inbetala medel, somenligt denna lag skall avsättas till särskild investeringsfond, tillriksbankskontor. Medlen insattes på ett särskilt konto (särskiltinvesterings-konto). Medlen anses inbetalda den dag de kommit tillhända. På inbetalda medel utgår ränta för år efler en räntefot, som motsvarar FiU 1978/79:40 88 riksbankensdiskonto, från den dag, då medlen enligt 4 § första och andra styckena senastskall inbetalas. Har medel insatts före denna dag utgår för tiden fram tilldess inbetalningsskyldigheten enligt 4 § första och andra styckena senast skallfullgöras ränta för år efter en räntefot som överstigerdiskontot eller, om medlen insatts före , efter en räntefot sommed överstiger diskontot. Upplupen ränta får lyftas endasti samband med att medel enligt 7 § utbetalas. 4§ Företaget skall senast den dag då det enligt 34 § taxeringslagen (1956:623)senast skall avlämna allmän självdeklaration för beskattningsåret, dock senastden , inbetala det belopp som enligt denna lag skall avsättas tillsärskild investeringsfond. Skallföretaget ej taxeras , är företaget skyldigt att göra preliminärinbetalning till med belopp, som motsvarar tjugo procent av denårsvinst, beräknad enligt 2 §, som hänför sig lill del eller de beskattningsårvarför taxering skett . Detta belopp skall inbetalas senast den 31 mars1980. Finner förelaget, vid avlämnandet av sin allmänna självdeklaration till1981 års taxering, att avsättning till särskild investeringsfond på grund avbestämmelserna i denna lag skall ske med större belopp än vad som preliminärtinbetalats, skall företaget inbetala vad som fattas senast den dag dådeklarationen skall avlämnas. Förelagetskall senast den dag då det skall göra inbetalning enligt första eller andrastycket till i del län där företaget skall taxeras till statliginkomstskatt lämna skriftlig uppgift om den beräkning som ligger till grund förinbetalningen. Uppgift lämnas på blankett enligt formulär som riksskalteverketfastställer. Bestämmelserna i 50 i; taxeringslagen (1956:623) omsjälvdeklaration äger motsvarande tillämpning på uppgift som här avses. Länsstyrelsenfastställer så snart det kan ske storleken av det belopp varmed inbetalningskall göras. Meddelas icke beslut innefattande sådan fasiställelse inom sexmånader efler utgången av det kalenderår då inbetalningen skolat ske, ansesskyldigheten att göra inbetalning fastställd i enlighet med uppgift, somföretaget lämnat enligt tredje stycket. Ärdet belopp som företaget inbetalat lill särskilt investeringskonto för lågtberäknat med hänsyn lill bestämmelserna i 2 §, förelägger såsnart det kan ske företaget att inom den tid bestämmer inbetaladet belopp som fattas. Är det belopp som företaget inbetalat lill särskiltinvesleringskonto för högt och föreligger ej anledning till antagande att ökadinbetalningsskyldighet skall uppkomma för företaget till följd av ändring avförelagets taxering, förordnar om återbetalning av överskjutandebelopp jämte därå belöpande ränta enligt 3 § andra stycket. FiU 1978/79:40 89 5§ På belopp, som skall inbetalas enligt 4 § femte stycket, skall företageterlägga ränta för år räknat från och med månaden efler den dåinbetalning skolat ske enligt 4 § första eller andra stycket till och med denmånad då inbetalning skall ske enligt beslut, dock ej i någotfall än . Räntan skall inbetalas inom den tid som anges ilänsstyrelsens beslut. Ränta enligt förstastycket tillfaller statsverket. Harbeslut, som föranlett ränta enligt första stycket, ändrats på sådant sätt attränta icke skulle ha utgått eller skulle ha utgått med lägre belopp omändringsbeslutet beaktats vid ränteberäkningen, skall ny beräkning av räntagöras och för mycket påförd ränta återbetalas. 6§Riksbanken lämnar förelaget bevis om inbetalning till särskilt investeringskonto.Vidare skall lämna uppgift om inbetalningen till ocharbetsmarknadsstyrelsen. I fråga om sådan uppgift äger bestämmelserna i 7 §lagen (1955:256) om investeringsfonder för konjunk-lurutjämning motsvarandetillämpning. Uppgiften skall innehålla upplysning om tidpunkten förinbetalningen. Hosriksbankens huvudkontor i föres register över samtliga särskildainvesleringskonton. 7 §Regeringen eller, efter regeringens förordnande, arbetsmarknadsstyrel sen får efter ansökan medge att medel, som inbetalats till särskilt investe ringskonto och därå belöpande ränta enligt 3 S andra stycket, under tid och under de villkor i övrigt som därvid bestämmes får tagas i anspråk för ändamål som avses i 11 och 14 §§ lagen (1955:256) om investeringsfonder för konjunkturutjämning. Medgivande som sagts får inte lämnas såvida inte av investeringskostnaden betalas av det sökande företagel. Ansökningen skall vara åtföljd av yttrande från arbetstagarnas i det sökande företaget organisationer. Beslutatt medel, som innestår på särskilt investeringskonto, får tagas i anspråktillställes företagel, och . Efter framställning av företagetskall utbetala belopp i enlighet med beslutet från företagetssärskilda investeringskonto. Vid utbetalning skall tidigare gjord inbetalningtas i anspråk före senare gjord inbetalning. Efterutgången av äger företaget efter uppsägning hos utfå vad somåterstår på kontot av inbetalda medel och ränta. Omutbetalning enligt andra och tredje styckena underrättar riksbankenarbetsmarknadsstyrelsen och . 8 §Har medel, som innestår på särskilt investeringskonto tagits i anspråk för ändamål som avses i 11 och 14 §§ lagen (1955:256) om investeringsfonder för konjunkturutjämning, utgör medlen skattepliktig inkomst för företaget. Har medel använts för investeringar i maskiner, byggnader och andra anlägg ningar för stadigvarande bruk utgör dock av de medel FiU 1978/79:40 90 somtagits i anspråk för sådant ändamål skattepliktig inkomst. Utbetalasbelopp, som innestår på särskilt investeringskonto enligt 7 § tredje stycket,skall beloppet tagas upp som skattepliktig intäkt i denförvärvskälla vari fondavsättningen gjorts. 9 §Har aktiebolag i direkt ägo aktier motsvarande mer än nio tiondelar av aktiekapitalet i ett eller flera aktiebolag, kan regeringen eller, efterregeringens förordnande, medge alt särskild investeringsfond hos ett av bolagen vid tillämpningen av denna lag helt eller delvis övertages av ett annat av bolagen. Därvid anses fondens medel avsatta i det övertagande bolaget på tid då det överlåtande bolaget avsatte medlen. Harbeslut om övertagande av särskild investeringsfond meddelats, skall denmyndighet som meddelat beslutet lämna underrättelse härom till länsstyrelsenoch . Efter framställning av det överlåtande bolaget skall riksbankenöverföra medel som innestår på särskilt investeringskonto för bolaget till ettmotsvarande konto för det övertagande bolaget. Därvid skall tidigare av detöverlåtande bolaget gjord inbetalning tas i anspråk före senare gjordinbetalning. Om överförandet skall underrätta de bolag varom frågaär saml och . 10 §Medel, som utbetalats frän särskilt investeringskonto i enlighet med medgivande, skall företaget återbetala till i den mån medlen icke använts enligt medgivandet eller därmed förenat villkor. Arbetsmarknadsstyrelsenmeddelar beslut om återbetalning och den tid inom vilken återbetalning skallske. Beslutet tillslälles, förutom företaget, och . Fördet beskattningsår, varunder beslut om återbetalning meddelas, skall tillbeskattning upptas ett belopp motsvarande en tiondel av vad som enligt beslutetskall återbetalas. Föreligger synneriiga skäl, får regeringen medge befrielsefrån denna beskattningsåtgärd. 11 § Betalar förelag icke belopp inom tid eller påsätt som föreskrives i denna lag, skall besluta om indrivningenligt de bestämmelser som gäller vid indrivning av skatt enligt uppbördslagen(1953:272). Restavgift enligt 58 § 1 mom. lagen utgår på beloppet, varvid 58 §2 mom. samma lag äger motsvarande tillämpning. 12 § Mot beslut av enligt denna lag somicke rör anstånd med inbetalning föres talan hos kammarrätten genom besvär.Besvärshandlingen skall vara inkommen från den dag dåklaganden fick del av beslutet. Mot kammarrättens beslut får talan icke föras.Har talan förts mot beslut, får , efter hörande avskattechefen, medge anstånd med inbetalningen helt eller delvis. Motlänsstyrelsens beslut i fråga om anstånd får talan icke föras. Talanmot beslut enligt denna lag föres hos regeringen genombesvär. Är beslut om återbetalning enligt 10 § andra FiU 1978/79:40 91 stycketföremål för regeringens prövning, skall medge anståndmed återbetalningen. 13 § Föreligger synneriiga skäl, får regeringen medgebefrielse helt eller delvis från skyldighet att göra avsättning till särskildinvesteringsfond eller att göra preliminär inbetalning. Regeringen får ävenmedge alt inbetalning som avses i denna lag får göras . Isamband med medgivande i sistnämnda hänseende skall ränta enligt 5 § första stycketutgå för tid som regeringen bestämmer. 14 § i .samband med skyldighet alt göraavsättning till särskild investeringsfond eller inbetalning lill särskiltinvesleringskonto vidtagit åtgärd, som kan antagas ha tillkommit i syfte attundgå efler få lindring i denna skyldighet, fastställer detbelopp varmed inbetalning skall ske som om åtgärden ej vidtagits. 15 § Har skriftlig uppgift icke lämnats enligt 4 §tredje stycket, skall foretaget anmanas att avge sådan uppgift. I anmaning fårvite föreläggas. I fråga om fullgörande av skyldighet att avge uppgift äger 47§ taxeringslagen (1956:623) motsvarande tillämpning. Lämnas ej uppgift ellerkan del belopp varmed inbetalning skall göras icke tillföriitligen beräknas medledning av uppgiften, uppskattar inbetalning till skäligt belopp. 16 § Den som till ledning för myndighets beslut ifråga om inbetalning enligt denna lag avger handling med oriktig uppgift ochdärigenom föranleder att sådan inbetalning sker med för lågt belopp dömes lillböter eller fängelse i högst . Detsamma gäller den som med avsikt attinbetalning skall ske med för lågt belopp underlåter att avge handling ochdärigenom föranleder att för låg inbetalning sker. I ringa fall dömes ej tillansvar enligt första stycket. Ansvar enligt första stycket inträder ej för densom frivilligt vidtager åtgärd, som leder till att inbetalningen kan ske medrätt belopp. 17 §Företag, som gjort avsättning till särskild investeringsfond eller överta git sådan fond, är pliktigt alt lämna sådana uppgifter som anges i 25 S lagen (1955:256) om investeringsfonder för konjunklurutjämning. Beträffandesådana uppgifter äger 26 och 27 §>; nämnda lag motsvarande tillämpning. 18 §Hos och länsstyrelse skall föras register över särskilda investeringsfonder. Dennalag träder i kraft . Ärårsvinst, varav avsättning till särskild investeringsfond skall ske enligtdenna lag, hänlöriig till räkenskapsår som avslutats föreden , fåravsättningen i stallet ske i räkenskaperna för det närmast påföljanderäkenskapsåret. Inbetalning skall dock även i sådant fall ske enligt 4 §. FiU 1978/79:40 vidpunkten B. BUDGETDEPARTEMENTET Reviderat budgetförslag 1979/80 m. m. beträffandede allmänna riktlinjerna for budgetregleringen 4)av (), (), (), (), (c) och () som anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 54börjar med "Sedan regimskiftet" och på s. 64 slutar med"yrkandet 4" bort ha följande lydelse: Sedan utskottet i betänkandet FiU 1978/79:20behandlade budgetförslaget för /80 har betydelsefullaförändringar som rör statsbudgeten ägt rum. På flera viktiga områden harpropositioner och motioner lagts fram som berör budgetens utgiftssida ochbeslut fattats i . Förslag till olika skatteförändringar harpresenterats. Slutligen har presenterat en förnyadberäkning av budgetens inkomstsida. 1tabell 11 visas den i propositionen beräknade utvecklingen av totalbudgetenssaldo 1977/78-1979/80. Utvecklingen av totalbudgetens saldo 1977/78-1979/80 1977/78 Utfall Från utfall /78 till ny beräkning 1978/79 Från ny beräkning 1978/79 till ny beräkning 1979/80 112 113 137 292 116 209 160 877 117 686 159 978 129 626 177 829 + 5,0 + 16,5 + 10,1 + 11.2 Det bör uppmärksammas att inkomsterna räknats uppmot bakgrund av att antagandena om lönesummans ökningstakt justerats upp med enhalv procentenhet för och med en procentenhet för jämfört medvad som angavs i budgetpropositionen. Idetkonjunkturläge vi nu beflnner oss skulle man haft anledning förvänta sig ettminskat budgetunderskott, till följd av både att tillväxten av lönesumman gerÖkade skatteinkomster och att behovet av arbetsmarknads-och näringspolitiskainsatser minskar. 1 stället redovisas i propositionen ett ökat budgetunderskottjämfört med vad som redovisades i budgetpropositionen. Ökningen istatsinkomster med . FiU 1978/79:40 93 aven utgiftsökning på ca . Utgiftsökningarna är enligtföredraganden i stor utsträckning hänförliga till finansiella kriser i vissaföretag. Medelsbehovet för dessa insatser har visat sig bli större än vad somtidigare framstod som sannolikt. Vidare sker en förskjutning av utgifter förbl. a. industripolitiska insatser /79 till 1979/80. Sålunda beräknasbudgetutfallet /79 nu inbegripa en ökning av anslagsbehållningarna medca . och en minskning av anslagsbehållningarna /80 med4 miljarder kr. Riksdagenhar när utskottet justerar detta betänkande ännu inte slutfört behandlingen avbudgetförslaget. Beslut saknas fortfarande på områden som har stor betydelseför den slutliga utformningen av statsbudgeten /80. harenligt utskottets beräkningar riksdagsbehandlingen (av fattadebeslut och utskottens ställningstaganden) lett till utgifter som med ca 400milj. överstiger regeringens förslag. På inkomstsidan har riksdagensbeslut på ett par väsentliga punkter avvikit från regeringens förslag. Dessaavvikelser får dock sammantaget mycket begränsade effekter på totalbudgetensinkomster. Utöverriksdagsbehandlingen av regeringens förslag har en väsentlig faktor tillkommitsom påverkar budgeten /80. Enligt en senare prognos än den regeringenkunnat ta hänsyn till över budgetulfallet /79 har riksrevisionsverketgjort bedömningen att ytteriigare utbetalningar om tillsammans drygt 2miljarder kr. kommer att skjutas /79 lill 1979/80. Utskottetvill i detta sammanhang något kommentera frågan om anslagsbehållningarnas utveckling.Under de senaste åren har mycket stora anslag anvisats för åtgärder inomarbetsmarknads- och industripolitiken. Dessa belopp har inte utbetalats i sammatakt som de anvisats, varför betydande medelsbehållningar byggts upp påreservations-och investeringsanslag. Vid utgången av 1977/78 uppgick dessabehållningar till . 1 statsbudgeten /79 beräknades att3 miljarder kr. av dessa medel skulle förbrukas. I komplelteringspropositionenanges nu i stället att en ytteriigare uppbyggnad av anslagsbehållningar på ca 4miljarder kr. beräknas ske /79. RRV:s senaste budgetprognos tyder påatt uppbyggnaden kommer att uppgå till . Orsakerna till dennaförändring från en beräknad reservationsmedelsförbrukning på 3 miljarder kr.till en reserva-lionsmedelsuppbyggnad på . är dels alt mantidigare något överskattat ulbelalningstakten, dels att nya anslag anvisatsunder loppet av budgetåret som inte helt hinner utbetalas. Detla innebäratimanskulle gå in i /80 med anslagsbehållningar på närmare 23miljarder kr. Densnabba ökningen av anslagsbehållningarna (+12,. på två budgetår)har föranlett en utförligare redovisning i kompletteringspropositionen än vadsom varit ömkligt. Av denna redovisning och av riksrevisionsverketssenaste budgetprognos kan utläsas att närmare hälften av de samladeanslagsbehållningarna hör hemma inom indusiridepartemen- FiU 1978/79:40 94 tetsområde och därav en stor andel på anslag till stöd för varvsnäringen. 1delta sammanhang vill utskottet erinra om att uttalade attregeringen borde utarbeta en samlad redogörelse för gjorda åtaganden påindustripolitikens område (FiU 1978/79:20, rskr 1978/79:145). Denna redogörelseborde om möjligt läggas fram i den industripolitiska propositionen. 1 dettasammanhang borde regeringen också belysa vilka möjligheter som, bl. a. medhänsyn till konjunkturförhållandena, finns att begränsa transfereringarna lillföretagssektorn. Utskottet noterar att varken en samlad redogörelse eller enbelysning av möjligheterna all begränsa de gjorda industripolitiska åtagandenaännu presenterats för . Vissa sammanställningar har på utskottetsförfrågan under beredningen av detla ärende under hand överiämnats tillutskottet från industridepartementet. Ipropositionen diskuteras, mot bakgrund av anslagsbehållningarnas storiek,frågan om regeringens kontroll över dessas utveckling. Föredraganden finneratt regeringen i och för sig besitter erforderliga instrument för att bestämmareservationsmedelsförbrukningen. Det är emellertid i många fall i strid medanslagens syfte att löpande styra medelsförbrukningen. Följaktligen är det svårtatt förutse förändringar i anslagsbehållningarna. Vid en avvägning mellankravet på en effektiv myndighetsutövning och möjligheterna att användaanslagsbehållningarna som ett instrument i konjunkturpolitiken övervägerenligt föredraganden i de flesta fall det förstnämnda intresset. Enicke avsedd förbrukning av större omfattning av anslagsbehållningar på enskildaanslag kan dock förhindras, framhåller föredraganden. En uppkommen reservationkan inte förbrukas utan att regeringen direkt eller indirekt genom delegeringtill myndigheterna godtagit att så sker. Föredraganden avser alt la initiativtill att i regleringsbreven under reservations- och investeringsanslag införabegränsningar för medelsförbrukningen om inte särskilda skäl talar däremot.Föredraganden uttalar också sin avsikt att noggrant följa utvecklingen avreservationsmedelsförbrukningen för all vid behov vidta erforderiiga åtgärder. Utskottet,som redan tidigare uppmärksammat problemet med de snabbt växandeanslagsbehållningarna (FiU 1978/79:20 s. 51), noterar med tillfredsställelseatt dessa nu blivit föremål för en mera ingående analys . Utskottethar ingen annan mening än föredraganden i fråga om vikten av alt regeringen harmöjligheter au kontrollera reservafionsmedelsförbrukningen. Del bör dockframhållas att resultatet likväl torde bli all betydande delar av statensutgifter för stöd till finansiellt svaga företag m. fl. induslripolitiskainsatser, om vilka beslut fattats mot bakgrund av det ekonomiska läge vårt landbefunnit sig i , kan komma alt utbetalas först i ensituation där konjunkturen vänt uppåt och likviditeten starkt vuxit inomnäringslivet. Just mot denna bakgrund aren närmare analys av möjligheterna tillomprövning av redan gjorda åtaganden på detta område värdefull. För /80 görregeringen, som utskottet i det föregående FiU 1978/79:40 95 konstaterat,bedömningen att vi får en minskning av anslagsbehållningarna med 4 miljarderkr. Bedömningen görs mot bakgrund av antagandet att det sker en ökning under1978/79 med ca . och att behållningarna vid ingången av 1979/80därför skulle uppgå till . härredovisade prognos innebär en ytterligare ökning av anslagsbehållningarna under1978/79 med .