bet · G201UU27 · 1978-12-31 00:00:00 — I detla sammanhang erinras det iproposilionen om all stödet till enskilda organisationers biståndsverksamhetnormalt avser svenska organisationers samarbete med systerorganisationer iu-länder men all bidrag även bör kunna lämnas direkt lill kvinnoorganisationeri i syfte all förbättra kvinnornas situalion där. Entablå i budgelproposilionen visar fördelningen under senare budgetår avbidragen från denna anslagspost mellan missionssamfund, humanitärahjälporganisationer saml kooperativa, fackliga och andra organisationer. Avtabellen framgår all den relativa bidragsandelen lill missionssamfunden sjunkitnågol lill förmån för de humaniiära, kooperativa och fackliga organisaiionerna.De kooperativa och fackliga organisaiionerna har dock erhållit bidrag av slörreomfattning först . I m-molionen 1205 föreslås - i anslulning lillsamma moiions yrkande på en halvering av regeringens förslag till landram förVietnam under näsla budgetår - alt 20 milj. kr. anvisas för en förstärkning avregeringens förslag beträffande anslagsposten Enskilda organisationer, som därmedskulle uppgå lill 130 milj. kr. Del förutsätts i yrkandei all dessa extramedelfördelas huvudsakligen till missionssamfunden och de humaniiära organisationerna. Ulskoltel,som lillstyrker propositionens förslag belräffande slödel till enskilda organisationersbiståndsverksamhet, avstyrker ifrågavarande yrkande 6 i moiionen 1205.Ulskoltel hänvisar i della sammanhang lill påpekandet i budgetpropositionen altytterligare medel ulöver den nu föreslagna medelsramen kan komma alt las ianspråk därest angelägna och välmotiverade ansökningar gör delta påkallat. Ulskottelvill understryka betydelsen av atl slöd till organisationer i så långtmöjligt förmedlas via svenska organisationers bislåndssam- UU 1978/79:27 70 I vpk-motionen 1781 föreslås alt slöd lill enskildaorganisationers verksamhet efter hand koncenlretas lill verksamhet som bedrivsi fackliga organisationers eller solidarilelsgruppers regi. Samma yrkandeframfördes förra årel i anslutning lill prop. 1977/78:135 angående riktlinjerför del internationella utvecklingssamarbetet m. m. och avstyrktes då avulskollet (UU 1978/79:1). Somnärmare framgår av budgelproposilionen gick biståndet under denna anslagsposlföregående budgetår främsi via missionssamfunden och de humanitäraorganisaiionerna (46 resp. 26 96) samt via fackliga och kooperativaorganisationer (12 resp. 9 96). Den andel som slussas via fackligaorganisationer har avsevärt tilltagit underde . Som utskottet uttalade avses denna ulveckling fortsätta. fann utskottet detnaturligt all även andra folkrörelser än de fackliga skall kunna erhålla ökatstöd för sill internationella arbete. Ulskollet,som förut vid flera lillfällen uttalat sin uppskattning av den viktiga roll somde enskilda organisationerna spelar i det svenska bisiånds-arbeiei, där deutgör etl värdefullt komplement till de statliga utvecklingsinsatserna, finneringen anledning all uttala sig för en begränsning av stödet på del sätt somföreslås i motionen 1781, vars delyrkande 3.i) härom avstyrks. 1 motionen 419 hemställs atl ultalar somsin mening all återanvändbar medicin som insamlas till apoteken bör skänkastill av SIDA och olika missionsorgan underslödda sjukhus i . a, sjukhusutrustning för vidare användning i sker redan iviss omfattning i , Det rör sig därvid om insatser av landsting ochenskilda organisationer, som efter insamligen överför utrustningen tillsjukhus och liknande i , SIDA lämnar vissl slöd lill ettinsamlingsarbete av detla slag som Pingstmissionen bedriver, Idenna verksamhet lorde emellertid inle läkemedel ingå, Enligl uiskoitets meningkan också invändningar resas mol en överföring av läkemedel till pådet sätt som föreslås av motionärerna. Sortering, kontroll och eventuellometikettering av de insamlade läkemedlen skulle antagligen bli bådekomplicerat och dyrbart. Även med sådana åtgärder skulle risker för felaktiganvändning eller missförstånd kvarstå. Ulskollethar i sammanhangel inhämtat atl de läkemedel som åieriämnas lill apoteken, imotsats lill vad som aniyds i moiionen, inte går vidare till skolor ellerlaboratorier, vilket knappast heller skulle överensstämma med de strängakonirollföreskrifler som gäller för hanteringen av läkemedel, Ulskollet får mol dennabakgrund avstyrka motionen 419, 1 motionen 1206 föreslås alt cyklar ur arménsöverskoiislager skall ställas lill missionens och u-hjälpens fcirfogande genomde insamlingscentraler som missionen och organisationer upprättat i Sverige.Motionärerna nämner de UU 1978/79:27 71 cyklarsom av armén överiåiils lill förenade fabriksverken (FFV) för försäljning. Enligtgällande bestämmelser skall affärsmässighet tillämpas vid försäljning avövertalig eller kasserad materiel för slalsverkets räkning genom FFV. Om cyklarskulle slällas till missionens eller andra biståndsorganisationers förfogande,bleve del därför nödvändigt att la i anspråk biståndsmedel för att inköpa dessacyklar lill marknadsvärde från FFV. Enhuvudprincip inom det landprogrammerade svenska bislåndel är alt det ärmottagariändernas egna önskemål och prioriteringar som skall vara avgörande förbislåndels innehåll. Detta gäller även för den del av biståndet som i form avimporistöd kan vara bundet till upphandling i men som däremot inte fårbindas lill vissa varor. Skulle elt programland efterfråga svenska cyklar,möter givelvis inget formellt hinder alt inom ramen för tillgängligabisiåndsmedel anskaffa sådana. Delfinns heller inget som principiellt hindrar all missionssamfund eller andrahjälporganisalioner hos SIDA ansöker om medel från anslagsposten för bislåndgenom enskilda organisationer för att möjliggöra exempelvis inköp av cyklar, iden mån del konslalerats atl uppenbara behov av sådana föreligger inom derasverksamhet i . Mol denna bakgrundavslyrks moiionen 1206. I moiionen 1777 hemställs all begären översynav verksamheten vid Amazonassjukhuset i och atl inga biståndsmedel skallutbetalas förrän garanti erhållits om att sjukhuset kan drivas på etttillfredsställande sätt. 1motionen anförs som skäl för hemställan bl. a. svårigheter all få medicinskpersonal till sjukhuset, en nedgång av antalet inneliggande patienter,finansieringssvårigheier som skulle ha lett lill all sjukhuset tvingats bekostadriften genom försäljning av boskap saml uteblivna revisions- ochsiyrelseberältelser från den svenska stiftelse som insamlar medel förverksamheten. Troligen är det svårt och kanske omöjligt all driva ell sjukhusunder så lösa ekonomiska villkor som gäller, heter del vidare i moiionen. Amazonassjukhusetligger vid Pucallpa i öslra och betjänar indianerna i djungelområdenakring denna övre del av . Sjukhuset utgör centrum för olikaverksamheter inom hälso- och sjukvård. Tonvikten är lagd på förebyggande ochuppsökande vård, bl. a. genom en omfattande, schemalagd flodservice från fembålar. Vid sidan av vårdverksamheten pågår andra projekl, såsom ulbildning ihygien, boskapsuppfödning och trädgårdsskötsel. FöreningenSvenska hjälpen lill Amazonassjukhuset bildades och omvandlades lio årsenare lill en stiftelse, vilken genom insamlingar och liknande numera slår förhuvuddelen av bidragen lill sjukhusels drift. SIDA har Slött sjukhuset sedan år1972 och under denna lid anslagit sammanlagi , varav huvuddelenanvänts för uppförande av byggnader och UU 1978/79:27 72 SlDA:s bidrag lill driften beslår numera främsi av löner lillell antal voloniärer verksamma vid sjukhuset. Vadgäller de i motionen påtalade svårigheterna har ulskoltel inhämtat följande. Sjukhusethar på grund av de pressande arbetsförhållanden som råder i detla djungelområdetidvis haft svårigheter atl rekrytera personal, och omsättningen på anställdahar varit stor. Sjukhuset har emellertid nu fem läkare. Försäljningen av boskapfrån den egna farmen är etl planerat led i finansieringen av driften. Atlantalet sängplatser sjunkit - från 110 lill 30 - är en följd av en medvetenambition all inrikta sjukvården på uppsökande verksamhet och förebyggande vårdi del slora område kring fiodsyslemel som sjukhuset vill betjäna. Dennainriklning har genomförts i samråd med SIDA. Underhösten 1978 har SIDA från stiftelsen mollagii en ansökan om bidrag dels lillelt flygplan all användas för transporter längs flodsystemet, dels för enutredning om nya verksamheter. SIDA kommer atl i vanlig ordning pröva dessaframställningar. 1 samband därmed avser SIDA all göra en samlad bedömning avsjukhusets ekonomiska situation och driftsvillkor. Ibeaktande av de informationer utskoliel inhämtat finner ulskollet inte skäl atlförorda någon särskild översyn av själva verksamheten vid sjukhuset. Mot bakgrund av vad somovan anförts avslyrks motionen 1777. 4.8Särskilda program Propositionen (s. 104-108) Under denna anslagspost beräknas medel förämnesinriktad verksamhet, biträdande experter samt projektförberedelser ochresultalvärdering. Budgetåret1977/78 togs 119,6 milj. kr. i anspråk för dessa ändamål. Medelsramen förinnevarande budgetår är 145 milj. kr. För budgelårel 1979/80 beräknas eltsammanlagt medelsbehov av 175 milj. kr. Av dessa medel beräknas ca 137 milj.kr. för ämnesinriktad verksamhet, medan 20 milj. kr. beräknas för biträdandeexperter och 18 milj. kr. för projekiförbere-delser och resultalvärdering. Ämnesinriktadverksamhet avser ämnesområden, som bedöms vara av särskild belydelse föru-ländernas utveckling men där inlernalionella insaiser anses otillräckliga.Verksamheten avser främst globala och regionala projekt för metod- ochslrategiutveckling saml olika former av utbildningsverksamhet genom kurser,seminarier m. m. Den ämnesinriktade verksamheten bedrivs i samarbete medFN-organ, andra mellanstatliga organisationer, enskilda inlernalionellaorganisationer samt institulioner och förelag i . Denna verksamhet utgörelt komplement lill SIDA:s landprogrammerade bislånd och tjänar därtill atlförstärka internationella UU 1978/79:27 73 agerandei frågor av särskild betydelse. Den ger också utrymme för en experiment- ochförsöksverksamhet, som normalt inle kan rymmas inom de enskilda landprogrammen. Allmännarikllinjer för den ämnesinriktade verksamheten anges i prop. 1977/78:135 ochriksdagens siällningsiagande därtill (UU 1978/79:1, rskr 1978/79:9). Ipropositionen ges en beskrivning av pågående och planerad verksamhet inom delämnesinriktade biståndet, däribland insatser på belblkningsområ-dei, inomhälso- och näringsområdet, inom lantbruk och livsmedelsförsörjning,kooperation, ulbildning, vattenförsörjning, industriell teknik, massmediauiveckling,handelsfrämjande m. m. Utskottetbehandlar i detta sammanhang dels moiionen 1978/79:1771 av m. fi. (s), yrkandei 10, nämligen all besluiar 10.att anslaget lill särskilda program i förhållande lill regeringens förslagminskas med 30 milj. kr. dels momr\er\ 1978/79:1781 av m. (vpk), delyrkandet 3.h), nämligen 3.att uitalaroch hos regeringen hemsläller om förslag som leder lillall de bisiåndspoliliska målen skall styra användningen av hela biståndsanslaget,vilket innebär h)alt s. k. icke länderdestinerat bislånd - "särskilda program etc." -efter hand överförs lill befrielserörelser och programländer. För anslagsposten Särskilda program föreslås ibudgetpropositionen näsla budgetår en höjning med 30 milj. kr., från 145milj. innevarande budgetår lill 175 milj. kr. under budgelårel 1979/80. S-motionen1771 går emot den föreslagna höjningen och föres\år en oförändrad medelsram av145 milj. kr. för de särskilda programmen. Ivpk-molionen 1781 yrkas all särskilda program och annal icke länderdestineratbistånd efter hand skall överföras till befrelserörelser och programländer. Undersamlingsrubriken program redovisas främsi ämnesinriktad verksamhet isamarbete med FN-organ, andra mellanstatliga organisationer, enskildainlernalionella organisationer samt institutioner och förelag i . Denavser ämnesområden som bedöms vara av särskild betydelse för utvecklingmen där de internationella organens UU 1978/79:27 74 egnainsaiser anses otillräckliga. Verksamheten avser främsi globala och regionalaprojekt för metod- och stralegiulveckling saml olika former av utbildningsverksamhetgenom kurser, seminarier m. m. Den utgör ell komplement till detlandprogrammerade biståndet och är därtill avsedd atl förslärka Sverigesinternationella agerande av särskild belydelse. Inom denna verksamhet görs destörsta satsningarna på befolknings- och familjeplane-ringsområdel, främsigenom internationella familjeplaneringsförbundel (IPPF), vidare på området förlantbruk och livsmedelsförsörjning, huvudsakligen i samarbete med FAO, påundervisningsområdei, främst i samarbete med och , på området förindustriell leknik, huvudsakligen i form av kurser och seminarier i UNlDO:s ochlLO:s regi, på områdel för hälso- och näringsfrågor, närmast i samarbete medWHO och FAO, och på handelsfrämjande ålgärder i samarbete med . I övrigtpågår och planeras insaiser på områden som sysselsättning ocharbetsmarknadsfrågor i samarbete med , vattenförsörjning i samarbete med WHOoch , kooperation i samarbete med SCC och , kvinnouibildning,massmedia-utveckling elc. För den ämnesinriktade verksamheten, som under innevarandebudgelår lar i anspråk ca 121 milj. kr., beräknas i proposilionen för näslabudgetår en medelsram på 137 milj. kr. Detla innebär en reduktion av SIDA:smedelsberäkning för della ändamål med 15 milj. kr. UnderSärskilda program redovisas vidare kostnader försvenska biträdande experter iFN-ljänsi och kosinader för projektförberedelser och resultalvärdering. Fördel senare ändamålei beräknas i proposilionen för näsla budgetåren medelsbehovav 18 milj. kr. och för biträdande experter 20 milj. kr. (Kosinader för s. k.bredare samarbete, som förui också upplagils under anslagsposten Särskildaprogram, redovisas i årets budgetproposiiion som en separat anslagsposl.) Som förut nämnts yrkas i s-molionen på en oföränradmedelsram av 145 milj. kr. förSärskilda program som helhet under nästabudgetår. Del betonas i motionen att SlDA:s centrala arbetsuppgift bör varasamarbetet med programländerna. Motionärerna anser det motiverat med starkåterhållsamhet i fråga om flera av de ämnesinriktade aktiviteter som rymsunder posten Särskilda program. Isamband med sitt ställningstagande till ett motsvarande motionsyrkande, somhade framförts i anslulning lill prop. 1977/78:135 om rikllinjer forinternaiionelli uivecklingssamarbele m. m., erinrade uiskoiiei (UU 1978/ 79:1)om atl SIDA betecknat den ämnesinriklade verksamheten som ett väsentligt inslagi biståndsarbetet och betonat all denna verksamhet har stor belydelse för altvidmakthålla och utveckla SlDA:s egen kompetens på olika områden. Ulskollet,som i likhet med SIDA finner all den ämnesinriklade verksamheten tillgodoserväsentliga 'ändamål, tillstyrker propositionens förslag om medelsram för dennaliksom för anslagsposten Särskilda program i övrigl och avstyrker därför del nuaktuella yrkandei 10 i moiionen 1771 liksom delyrkandet 3.h) i motionen 1781. UU 1978/79:27 75 4.9Bredare samarbete Propositionen (s. 109-110) k. bredare samarbete föreslås for budgetårel1979/80 ett belopp av 50 milj. kr. bli anvisat, dvs. ett lika stort belopp somunder innevarande budgelår. Särskildamedel för bredare samarbete har anvisats /77. De medel somf n. slår lill förfogande för ändamålei förutses bli utnyttjade för insatser ibl. a. , , , , och . Vissa medel hardessutom avsatts för kosinader i samband med kursverksamhet på områden, därSverige har särskild erfarenhet, saml för elt program för personutbyte. Dellaulbyiesprogram handhas av Svenska inslilulet och avser främst kvalificerdekorta studiebesök. Inomramen för de allmänna rikllinjer för bredare samarbete, som har godkänts av1976/77 och 1977/riksmöten, har följande synsätt och rikllinjer utvecklalsför denna verksamhet Programmelför bredare samarbete skall ses som ett inslag i u-landspolitik. Inomdel bilaterala ulvecklinssamarbelel ulgör del etl komplement lill detlandprogrammerade bislånd, som koncentreras lill eu begränsat antal programländer,och äger rum inom de av fasislällda treårsramarna för de enskildaländerna. De begränsade medel, som avsätts för verksamheten, slår lillregeringens disposition för mindre insatser inriktade främst påkunskapsöverföring. Sådana insaiser behöver inte som del långsikligauivecklingssamarbeiel begränsas lill myckel falliga länder. Bredaresamarbete syftar till en utvidgning och förstärkning av förbindelsermed enskilda , som av särskilda skäl önskar samarbeta med. Närbiståndsmedel uinyttjas för alt underlätta ell bredare samarbete, las desåledes i anspråk med dubbel målsättning. Del gäller dels alt främja ekonomiskoch social utveckling i ett u-land enligl de bisiåndpo-litiska målsättningarna,dels atl främja en ulveckling av relationer med landet ifråga. Del är främst följandelyper av insatser som bör övervägas: - utbildningsinsatser, som föreläs i samarbete medsvenska institulioner och företag. Sådana insaiser kan komplettera kommersielltfinansierade projekl; - institutionssamarbele, dvs. bidrag lill samarbetemellan svenska institulioner och institutioner i ; - forinvestingsstudier i den mån dessa inte bestridsmed medel under andra anslag, främsi avseende projekl med en belydandeuibildningskom-ponent; - kukurelll samarbete och personulbyie. Huvuddelenav de medel, som har ställts till förfogande, har använts inom denveksamhet, som har handlagts av beredningen för internationelltutbildningssamarbete - den s. k. utbildningsberedningen. UU 1978/79:27 76 samarbetemed har vidare slällls till SIDA:s förfogande. Svenska institulel har fållmedel för etl personutbylesprogram. Ulskolletbehandlar i detla sammanhang dels motionen 1978/79:420 av m. (m), yrkandet 2, nämligen 2. attriksdagen i skrivelse till regeringen ullalar all viktigare samarbets- projeki med , som sker med särskilda medel enligl vad som redovisas i budgelproposilionen, underslälls godkännande, dels motionen 1978/79:1205 av m. (m), yrkandena 7 och 9, nämligen alt 7.ullalar all i del lill Bilalerall utvecklingssamarbete för /80anvisade reservationsanslaget för del begränsas lill 5 milj. 9.i övrigl godkänner de riktlinjer för bredare samarbete som i moiionen anges. rfe/s moiionen 1978/79:1781 av m. (vpk), delyrkandel 3. j), nämligen 3. atlriksdagen uitalaroch hos legeringen hemställerom förslag som leder till att de biståndspolitiska målen skall slyra användningen av hela bistånds anslaget, vilket innebär j)att hos regeringen begären redovisning över vilka länder man villinleda s. k. bredare samarbete rned och all della länderval görs lill föremålför prövning. Del s. k. bredare samarbelel har lidigare årlillsammans med andra akliviieler redovisals under samlingsrubriken men förekommer i årets budgetproposiiion som en egen anslagspost inomC 2-anslagel. För ändamålei beräknas 50 milj. kr. under det kommandebudgetåret, dvs. samma belopp som under innevarande budgetår. Begreppetbredare samarbete har vuxit fram successivi och kom först lill användning isamband med diskussioner om en nedlrappning av det långsikliga samarbelel medTunisien och därefter . Därmed avsågs åtgärder vid sidan av det reguljärautvecklingssamarbeiel, som kunde underiäua elt forlsall samarbete av ömsesidigtintresse men av annan karaklär än bislåndsverksamheien. Begreppet har ocksåkommit alt omfatta begränsad bislåndsfinansiering av insaiser i andra länder änprogramländer, främsi på utbildningsområdet och för vissaförinvesteringsstudier. UU 1978/79:27 77 Särskilda medel för bredare samarbete har anvisatssedan budgetåret 1976/77. Sådana medel används f n. för insaiser i ,, , , , , och . Vissa medel hartagits i anspråk i samband med kursverksamhet och studiebesök. Pågrundval av de rikllinjer för del bredare samarbelel som lidigare godkänis avriksdagen ges i budgetpropositionen en sammanfattning av moliveringar ochändamål för denna verksamhet. Programmelför bredare samarbete skall enligl proposilionen sålunda ses som eu inslag iSveriges u-landspoliiik och som ell komplement till det landprogrammeradebislåndel. Del avser insaiser inriktade främsi på kunskapsöverföring ochbehöver inte som del långsiktiga utvecklingssamarbeiel begränsas lill myckelfattiga länder. Del bredare samarbetet syftar till en utvidgning ochförstärkning av förbindelser med enskilda som avsärskilda skäl önskar samarbeta med. När biståndsmedel utnyttjas för atlunderlätta elt bredare samarbete, las de således i anspråk med den dubblamålsättningen dels all främja ekonomisk och social ulveckling enligt debiståndspolitiska målsättningarna, dels att främja en utveckling avSveriges relationer med landei i fråga. Huvuddelenav de medel som ställts lill förfogande för bredare samarbete haranvänts inom den verksamhet som handhafts av den s. k. uibildningsberedningen.Del bredare samarbelel med har dock skötts av SIDA. Vidare har fåll vissa medel för ett personutbylesprogram. 1 m-molionen 1205 hemsiälls all godkännerde riktlinjer Jör bredare samarbete som anges i den till motionen 1205 anknutnamoiionen . 1 den senare framhålls au uppmärksamheten i alltför höggrad ensidigt inrikials på del statliga biståndsflödel lill , varfördel nu är hög lid all anlägga eU vidare synsätt på relationerna till länderna iden iredje världen. Svensk u-landspolitik bör enligl moiionen inkludera intebara insaiser genom SIDA ulan även handespolilikens utformning, svensklnäringslivs möjligheter lill insaiser i kontakterna med , forskningssamarbete,kulturutbyte saml missionens och de humaniiära och fackliga organisationernasverksamhet. Den av beslutade fonden för industrielltsamarbete utgör elt första steg mol ell samarbete mellan svenskl näringsliv ochbiståndsverksamhet som hillills i slor ulslräckning saknats, heter del imoiionen 1108 vidare. Vid sidan av köpkraftsöverföringar är bislåndelsvikligasie komplement förmedlingen och utbytet av kunskaper och erfarenheter. Idella erfarenhetsutbyte har mycket all ge, om många människor och mångaolika inslilutioner, organisalioner, föreningar och sammanslutningar engagerasi utvecklingssamarbetet och delta inte omhänderhas enbart av en statligmyndighet. SIDA bör enligl moiionen därför i slörre utsträckning engagera sig ien kontakt-förmedlande verksamhet, som hjälper universitet och skolor,föreningar, organisalioner och institutioner all knyla kontakter med sina motsvarigheter UU 1978/79:27 78 En sådan kontaktförmedling och konlaktslödjande verksamhet bördärför vara ell reguljärt och vikligt inslag i SlDA:s verksamhet, enligtmoiionen. Del är naturligt och rikligt alt huvuddelen av gåvobiståndet inriktaspå de fattigaste och programländer med vilka har ettlångsikligl uivecklingssamarbele. Del finns enligt motionen emellertid ellslort antal utanför de.ssa mottagariänder som har intresse avsamarbete med , ell samarbete som främst syftar lill au de skall få delav tekniska kunskaper, exempelvis i samband med sin industriella utbyggnad.Samarbete med sådana länder bör inte grundas på ett renodlat bislåndsiänkandeulan på elt tekniskt samarbete till ömsesidig nytta, heter del vidare imoiionen. Denyss refererade synpunkterna i motionen 1108, vilka ligger bakom yrkandet 9 imotionen 1205, sträcker sig i avsevärd grad utöver den verksamhet som hittillsi budgetpropositionerna redovisals under beteckningen bredare samarbete ochsom del begärs medel för under den nu akluella anslagsposten. Så som del s. k.bredare samarbetet hillills har utformats har det i främsta rummet handhafts avden s. k. uibildningsberedningen och varil inriktat på mindre insatsersyftande lill kunskapsöverföring, inslilutionssamarbete och liknande. 1978/79:147 förutskick.as väsenlligl slörre insaiser från Svenskainstiluleis sida när del gäller del allmänna kullur- och informationsutbytetäven med . Imotionen 1108 talas bl. a. om inslilutionssamarbete mellan ochu-länder. Sådani samarbete har i hög grad befordrats av del bredaresamarbeisprogram som överenskommils med . Inslag av dyliktinstitutions- och liknande samarbete liksom allmän kontaktverksamhet i övriglhar också förekommit i del s. k. bredare samarbelel med andra länder.