bet · G201KrU20 · 1978-12-31 00:00:00 — Mottagaravgiften är betungande för många, inteminst de omkring 664 000 människor som bara har sin folkpension att leva av.Det är ett välmotiverat krav att låta dessa människor slippa betala mottagaravgift.En åtgärd som är värd att överväga är vidare att helt avskaffamottagaravgifterna och i stället ta ut nödvändiga medel skattevägen. Det äremellertid en så vittgående åtgärd att den bör bli föremål för särskildutredning. Motionen 1978/79: 1310 av m. fL (c,m) om fler kyrkliga och kulturbetonade radio- och TV-program. SverigesRadios verksamhet har expanderat starkt men vissaprogramsektorer tycks ha fått sämre resurser än andra. De kyrkliga programmenär ett exempel. De kulturbetonade och kyrkliga inslagen i barnprogrammen är avringa omfattning. I hittillsvarande avtal mellan staten och sägsbl. a. att programmen i skälig omfattning skall tillgodose olika intressen, bl.a. när det gäller religion, musik, teater, konst, litteratur och vetenskap.Kulturella och religiösa inslag har förekommit i mycket ringa omfattning iprogram för barn och ungdom. Stora medborgargrupper i landet väntar nu påkristna barn- och ungdomsprogram. Dessa grupper har rätt att kräva att avtaletmed följs och sålunda i skälig omfattning innehåller även religiösaprogram. Motionen 1978/79: 1312 av m. fl. (s)om 1 o k a 1-radion. Isamband med de snöoväder som inträffade i och sydöstraSverige gjorde lokalradion utomordentliga insatser. Dessa erfarenheter visaratt det är mycket viktigt dels att varje lokalradiostation får tillräckligaresurser så att den kan fungera på ett tillfredsställande sätt, dels attsändningskapaciteten är sådan att lokalradion kan höras likvärdigt över helalandet. Det är tveklöst så att en förstärkning av lokalradion upplevs sommycket mer angelägen än en utbyggnad av exempelvis regional-TV. Vi vill därförföreslå att den föreslagna resursförstärkningen till betydande del används föratt förbättra lokalradion. Motionen 1978/79:1849 av () ommottagaravgifterna. Mottagaravgifternahar stigit kraftigt och är betungande för mångamänniskor, framför allt pensionärer. Det borde vara möjligt för Radioatt förbilliga sin produktion. Företaget bör kunna köpa fler tjänster utifrånoch därigenom bringa ner sina kostnader. Ett exempel på detta kunde vara attnyhetsförmedlingen övertogs av TT. Vidare bör den dubbelbevakning som ärsärskilt märkbar i nyhetsprogrammen kunna undvikas. Administrationen bör kunnaminskas i samband med andra besparingsåtgärder. KrU 1978/79:20 13 Motionen 1978/79: 1850 av m. fl. (s, c,m, fp, vpk) om Radio sändningsförhållanden. Televerketssändarnät för ljudradion byggdes ursprungligen upp med tanke på riksradionsbehov. Inför beslutet om startande av lokalradio aviserade därför televerketatt mottagningsförhållandena för den "egna" stationen kunde blimindre tillfredsställande även efter vissa kompletteringar. Efter två årsverksamhet är det nu fullt klart att farhågorna besannats, sombehovet av tillfredsställande sändningsförhållanden för lokalradion kommit attframstå allt tydligare. Det finns exempel på katastrofsituationer, där viktenav att lokalradion når ut till områdets innevånare tydligt demonstrerats.Desto mer bekymmersamt ter det sig att Radio sändare ger såbristfälliga mottagningsförhållanden i vissa delar av län, framförallt Norduppland. disponerar angränsande lokalradiostationer starkasändare som i stora områden av länet går in med starkare signal än RadioUpplands sändare. Vikten av att kan höras med god kvalitet ävenutanför länet understryks också. Motionen 1978/79:1856 av () ochBertil () om fler textade TV-program. Ehuruvissa förbättringar skett är det fortfarande så att ett stort antal TV-programsänds utan textremsa. Detta är föga tillfredsställande. Det måste framstå somdiskriminerande för de döva och hörselskadade att exempelvis programmenAktuellt och Rapport, politiska och andra debatter, svenskaunderhållningsprogram etc. inte kan förmedlas till dem via TV på etttillfredsställande sätt. Det är angeläget att fortsatta ansträngningar görsför att utan dröjsmål utöka programutbudet av textade TV-program. Motionen 1978/79: 1859 av () om enTV-kampanj mot bruket av alkohol. Detfinns en rad självklara frågor om det utbredda alkoholmissbruket, om varfördet är så utbrett och om vad som kan göras för att inte allt fler människorskall drabbas. Det naturliga svaret på dessa frågor är att alkoholen är enbetydelsefull del av vårt kulturmönster. Den enkla förklaringen är att missbrukberor på bruk. Utan alkoholbruk inget alkoholmissbruk. Det handlar egentligenom något så enkelt som solidaritet. Vi som inte har behov av alkohol bordekunna avstå just för våra mindre lyckligt lottade medmänniskors skull. Enstark opinion måste skapas i vårt samhälle för att ett annat kulturmönsterskall kunna växa fram. Detta kan inte få vara ett ansvar bara förnykterhetsorganisationerna. Samhället måste också ställa upp. Närdet gäller opinionsbildning finns det inget som har en sådan genomslagskraftsom televisionen. Denna unika möjlighet till påverkan borde man kunna utnyttja.Modellen till en intensiv insats finns i den KrU1978/79: 20 14 kampanj som föregick överläggningen från vänster- till högertrafik.Samma modell borde kunna användas för att skapa en positiv opinion när detgäller att minska sällskapsdrickandet. Det gäller att göra upp meddubbelmoralen, som består i beklagande av alkoholens skadeverkningar och ävenfördömande av dem som inte "klarar av det", som man självoförtrutet bjuder och låter sig bjudas. Motionen 1978/79: 1861 av EssenLindahl m. fl. (s) om förstärkning av resurserna för lokalradion i Stockholmslän. Radio verksamhet visar inte lika hög grad avmåluppfyllelse som motsvarande verksamhet på andra håll. kanhelt enkelt inte fylla avsedda funktioner på ett önskvärt sätt därför att dentilldelats för små resurser personellt, tekniskt och ekonomiskt. Den har ännuinte fått resurser som står i rimlig proportion till verksamhetsområdetsstruktur och befolkningsunderlag. har en speciellinformations- och kontaktproblematik. Området har många kommuner, en mycketstor trafikvolym med olika trafikmedel, ett stort antal invandrare, ett stortoch mångskiftande kulturutbud, många organisationer, en intensiv verksamhetinom all sport osv. Härtill kommer att endast en begränsad lokal informationnår ut genom tidningar. En kraftig ökning av Radio resurser ärangelägen. Det är viktigt att får komma ut från huvudstaden ochbevaka vad som händer i länets mänga kommuner men måste innerstadenfå de frågor som berör dess olika stadsdelar ventilerade av lokalradion. Motionen 1978/79: 1864 av () och Per () om fler gudstjänster i TV. Det finns ett utbrett önskemål att skallsända guds-Ijänster regelbundet. Stora grupper vill ha gudstjänst i TV varjevecka. Regelbundenheten är mycket viktig. Den rätta tidpunkten försådana gudstjänster är . Särskild betydelse har TV-gudstjäns-terna förmånga äldre som tillbringar sina sista år på sjukhem och för människor i bygderdär 'avstånd och andra faktorer verkar hindrande för dem som ofta vill gå i kyrkan. Motionen 1978/79: 1877 av OlleSvensson (s) och ()om utbyggnad av lokalradion i stället försatsning på regional-TV. Då enhälligt beslutade om att införa lokalradiofanns en klar ambition att verka för en successiv uppbyggnad. Införandet av lokalradionhar betytt bättre närkontakt med folkrörelsers, myndigheters och förtroendemänsverksamhet inom länet. En ytterligare utbyggnad av lokalradion är att föredraframför en splittring av resurserna på regional TV-utbyggnad. Det är 24 gångerså dyrt att sända regional-TV KrU 1978/79:20 15 somatt sända lokalradio. sänds i nuvarande skeds tio mi nuter per dag,medan lokalradion sänder ca . Motionen 1978/79: 2151 (yrkande 2) av (apk) och All Lövenborg (apk) om invandrarprogram i radio och TV. Gjordaundersökningar visar att invandrarna har stort behov av radioprogram på sinaegna språk. För många invandrargrupper finns det emellertid nästan ingaradiosändningar. Så t. ex. har de spansktalande iStockholms lokalradio. Invandrarprogram-men har dåliga sändningstider och litetutrymme eftersom de sänds på olika kanaler och måste konkurrera med svenskaprogram om sändningstiderna. Det behövs en ny kanal i radion som bara sänderinvandrarprogram. Vad gäller TV måste invandrarprogrammen få större utrymme,framför allt sådana program som produceras i . R a d i o I a g e n m. m. De i propositionenframlagda förslagen till lag om ändring i radiolagen (1966:755) och lag omändring i lagen (1978: 478) om avgift för innehav av televisionsmottagareföranleder ingen erinran från utskottets sida. Utskottet tillstyrker därföratt antar dessa lagförslag. Förra hrels riksdagsbeslut angåenderadions och televisionens fortsatta verksamhet (prop. 1977/78:91, KrU 1977/78:24 och rskr 1977/78: 337) fastslog aU någon ändring av de grundläggandeprinciperna för radio- och TV-verksamheten inte var aktuell inför den dåförestående nya avtalsperioden. Däremot innebar riksdagsbeslutet storaorganisatoriska förändringar. Starktkritiska synpunkter på den nya organisationen har framförts i motionen 1978/79:905. Motionärernas slutsats är att omorganisationen bör avbrytas och SverigesRadio åter göras till ett sammanhållet bolag med ensamrätt att sända radio- ochTV-program. Något yrkande härom framförs dock inte, eftersom en sådan återgångskulle vara svårgenom-förbar och medföra en dubbel belastning på SverigesRadios personal. I stället hemställer motionärerna att dels anger nyariktlinjer för radiokoncernens organisation och utbyggnad (yrkande 1), dels beslutaratt ett avtal för hela koncernen skall slutas mellan staten och (yrkande 2). Detförstnämnda yrkandet preciseras i fem punkter av vilka den första gällerorganisationen och innebär att moderbolaget skall ges ett övergripande ansvarför verksamheten och utökade funktioner och befogenheter (yrkande 1 a). I övrigtyrkas att utbyggnaden av regional-TV, efter utbyggnaden i , skalluppskjutas till nästa avtalsperiod (yrkande 1 b), att åtgärder för en höjningav programkvaliteten skall prioriteras med tillvaratagande av resurserna iStockholm, vars sänd- KrU1978/79: 20 16 ningstid inte minskas (yrkande 1 c), att riksradion skallges en fungerande distriktsorganisation (yrkande 1 d) och att lokalradionskall ges ökade resurser bl. a. till bandverkstäder (yrkande 1 e). Utskottetåterkommer i det följande till dessa fyra delyrkanden. Yrkande 2 i motionen 1978/79: 905 om ett avtal mellanstaten och radiokoncernen i dess helhet har preciserats i tre punkter. Enligtdessa punkter bör det koncerngemensamma avtalet innebära att kravet påopartiskhet i programverksamheten skall gälla det totala utbudet, attyttrandefriheten skall gälla lika för alla och att demokratistadgandet (i 6 §radiolagen) skall bibehålla sin hävdvunna innebörd men tillämpas också påjämlikhet mellan könen och andra jämlikhetsfrågor. Enligt vad utskottet inhämtat kommer tidplanen förradioföretagets ombildning till en radiokoncern att hålla. Koncernen kom.meratt fungera fr. o. m. vilket bl. a. innebär att all direktprogramverksamhet då går över till progi"ambolagen. En del frågorberäknas emellertid återstå att lösa . Som exempel har nämntsatt viss serviceverksamhet även t. v. ligger kvar hosmoderbolaget. I förra årets riksdagsbeslut förutsågs detta och det konstateradesatt, då det gäller den definitiva placeringen av vissa servicefunktioner,borde förändringarna kunna anstå till en senare tidpunkt om det visade sigpraktiskt lämpligt. Utskottet förutsätter att koncernledningen i samråd medprogrambolagen och med ledning av gjorda erfarenheter genomför återståendeorganisationsförändringar på ett ändamålsenligt sätt i huvudsak enligt tidigareangivna intentioner. Man bör därvid ha en viss frihet att pröva även andralösningar. Redan i det utskottet nu sagt ligger att utskottetavstyrker yrkande 1 a i motionen 1978/79: 905 om nya riktlinjer förradiokoncernens organisation. Utskottet avstyrker också yrkande 2 i sammamotion om ett för hela koncernen gällande avtal med staten. skallenligt föreskrift i radiolagen utöva sin ensamrätt lill rundradiosändningaropartiskt och sakligt och med beaktande av att en vidsträckt yttrandefrihet ochinformationsfrihet skall råda i rundradion. I avtal mellan staten och radioföretagethar det vidare föreskrivits bl. a. att programmen skall utformas så att degenom kvalitet, tillgänglighet och mångsidighet i skälig omfattning tillgodoserskiftande behov och intressen hos landets befolkning. I motionen 1978/79: 898 kritiseras barnprogrammen iSveriges Radio. Motionärerna anser att bör göra ett uttalande om attSveriges Radio i högre grad än nu bör tillgodose de krav på objektivitet,saklighet och kvalitet som måste ställas på de program som visas för barn ochungdom. Utskottet får med anledning av motionen erinra om attsystemet med en fri och i publicistiskt avseende oberoende radio och televisioninnebär att det ankommer på programföretagen ensamma att utforma pro- KrU1978/79: 20 17 gramverksamheten inom de gränser som anges i radiolagenoch gällande avtal med staten. Som kontrollinstans i systemet finnsradionämnden vars uppgift är att övervaka att rätten till radio- ochTV-sändningar utövas enligt bestämmelserna i 6 § radiolagen och riktlinjerna igällande radioavtal. Ett bifall till motionen 1978/79: 898 skulle innebära ettklart avsteg från gällande principer för rundradioverksamheten i . Utskottetavstyrker därför motionen. För lokalradion är det i och för sig en naturlig uppgiftatt i viss utsträckning sända trafikinformation, men utskottet kan intetillstyrka att i enlighet med yrkandet i motionen 1978/79: 946 görett uttalande cm i vilken omfattning dyhk information bör förekomma. Detta skullestrida mot principen att det är programföretagen ensamma som har att utformaprogramverksamheten. Utskottet avstyrker alltså motionen 1978/79: 946 omtrafikinformation i lokalradion. Av samma skäl avstyrker utskottet motionerna 1978/79: 1310om en ökning av andelen kyrkliga och kulturbetonade program och 1864 om flergudstjiinster i TV. I motionen 1978/79: 1859 yrkas att hosregeringen hemställer om en utredning av möjligheterna att utforma enTV-kampanj med syfte att bilda opinion mot att det utbredda alkoholbruket utgörså stor del av kulturmönstret i landet. Utskottet får med anledning härav framhållaatt det inte finns något som hindrar att enskilda personer, organisationereller myndigheter' tar kontakt med TV-företaget i syfte att väcka dess intresseför en kampanj av det slag som motionären avser, men att det är företagets sakatt ensamt besluta om en kampanj skall komma till stånd. Utskottet villtillägga att utskottet förutsätter att vad motionären avser inte faller inomramen för den skyldighet att på begäran av myndighet sända meddelande tillallmänheten som anges i 6 § radiolagen. Ett beslut av om en utredning av möjligheten attutforma en TV-kanipanj med ifrågavarande syfte kan inte uppfattas som annat änett uttryck för en önskan från att en dylik kampanj om möjligt skallkomma till stånd. Ett beslut av denna innebörd är inte förenligt med principenom programföretagens självständighet. Utskottet avstyrker därför motionen. I förra årets radioproposition betonades etermediernasbetydelse för språkvården och deras stora ansvar för den språkliga kulturen.Det förutsattes att de nya programföretagen skulle komma alt följa samma linjesom i fråga om svordomar, nämligen att sådana borde undvikas iandra sammanhang än där konstnärliga krav eller äkthetsvärde motiverar demsamt att särskild restriktivitet borde iakttas när det gäller program för barn.Utskottet anslöt sig i denna fråga tiil vad som anförts i propositionen ochansåg inte att det därutöver behövdes några uttalanden från sida.Samma ståndpunkt intar utskottet . Utskottet anser alltså inte attriksdagen i enlighet med yrkandet i motio- KrU1978/79: 20 18 nen 1978/79: 436 bör göra något särskilt uttalande omvikten av ett vårdat språk och undvikande av svordomar m. m. i Radio.Utskottet avstyrker alltså motionen 1978/79: 436. I motionen 1978/79: 1856 framhålls vikten av att fortsattaansträngningar görs för att utan dröjsmål utöka programutbudet av textadeTV-program. Utskottet har , senast vid förra , haft attbehandla motioner med samma innebörd. framhöll utskottet vikten avatt man på olika sätt söker förbättra lyssnar- och tittarsituationen för olikahandikappgrupper. Någon särskild framställning till regeringen om en utökningav antalet textade TV-program fann utskottet inte behövlig. Inom förbereds f. n. en särskildförsöksverksamhet med text-TV som ett led i strävandena att i ökad utsträckninggöra TV-programmen tillgängliga för de döva och hörselskadade. Någon särskildframställning från regeringen till i enlighet med yrkandet imotionen torde inte vara behövlig. Utskottet avstyrker därför motionen 1978/79:1856. Yrkande 1 i motionen1978/79:1300 innebär att hos regeringen skall hemställa om åtgärderför att befria personer som enbart har folkpensionsinkomst och motsvarande frånmottagaravgift. Utskottet har upp:repade gånger, senast , haft att taställning till yrkanden med denna innebörd. Utskottet konstaterade i sittbetänkande 1977/78: 24 att en sådan ordning skulle medföra behov av betydandeadministrativa insatser och att det skulle möta stora praktiska svårigheter attprecisera vilka hushåll som borde komma i åtnjutande av avgiftsbefrielse.Dessa synpunkter har alltjämt sin giltighet och utskottet avstyrker därförmotionen 1978/79: 1300, yrkande 1. I motionen 1978/79: 1849 uttalas att det borde varamöjligt för att förbilliga sin produktion genom att köpa flertjänster utifrån, inskränka den dubbelbevakning som är särskilt märkbar inyhetsprogrammen och skära ner sin administration. Mot den bakgrunden yrkarmotionären att skall göra ett uttalande om att avgifterna börbehållas oförändrade tills vidare. Utskottet förutsätter att man inom tar varapå alla rimliga möjligheter att begränsa sina kostnader för verksamheten.Utskottet, som konstaterar att någon avgiftsförhöjning inte föreslås ipropositionen, avstyrker motionen 1978/79: 1849. Lokalradion m. m. Enligt yrkande 1i motionen 1978/79: 437 bör hos regeringen begära en granskningbeträffande lokalradios utnyttjande av dagstidningarnas innehåll samtskyldigheten att uppge varifrån nyheten hämtats. Motionären anser att en dellokalradiostationer i alltför stor utsträckning hämtar sina nyheter från dagspressen.Han ser häri ett förhållande som bör bli "föremål för juridisk KrU 1978/79: 20 19 prövning".Motionären gör med andra ord den bedömningen att den önskade juridiskaprövningen eventuellt kan komma att visa att vissa lokalradiostationer genomdet angivna förfarandet i ett eller annat hänseende gör sig skyldiga till enrättskränkning. Motionärentar också upp frågan om skyldighet för lokalradiostationerna att iförekommande fall klart och tydligt ange ur vilka tidningar de hämtat sinanyheter. Även beträffande denna fråga bör enligt yrkande 1 i motionenbegära en granskning. Utskottet,som vill betona betydelsen av ett fritt informationsutbyte mellan olikamassmedieförtag, anser inte att motionären anfört några skäl som bör föranledariksdagen att begära den juridiska granskning som anges i motionen. Inte helleranser utskottet att bör ta något granskningsinitiativ i denpressetiska frågan om lokalradions skyldighet att ange sina nyhetskällor.Utskottet anser nämligen att det i första hand är massmedieföretagens egen sakbåde att precisera vilka regler som bör gälla på detta område och att övervakareglernas efterlevnad. Motionärenföreslår vidare att lokalradion skall dela med sig av sin sändningstid tillregelmässiga nyhetssändningar som dagstidningarna själva skall svara för. Motionärenyrkar att begär att regeringen ger lokalradion ett uppdrag av dennainnebörd. Den åtgärd som motionären föreslår skulle strida mot dengrundläggande principen om att programföretagen själva skall bestämmaprogrammens innehåll. Utskottet avstyrker även nu ifrågavarande yrkande imotionen 1978/79: 437. Imotionen 1978/79: 1312 yrkas bl. a. att hos regeringen skall anhållaom en utvärdering av lokalradions insatser i och sydöstra isamband med snöovädren (yrkande 1). Utskottetanser att det bör ankomma på lokalradion att själv bedöma behovet av ensärskild utvärdering och i förekommande fall vidta erforderliga åtgärder föratt få en sådan till stånd. Utskottet avstyrker därför yrkande 1 i motionen 1978/79:1312. Isamma motion påtalas också det förhållandet att sändarkapaciteten i vissalokalradioområden är otillfredsställande. I län är det lättare att höragrannlänets lokalradio än det egna länets. Situationen är lika besvärande förRadio . Motionärerna anser att bör besluta att de olikalokalradiosändarna i hela landet skall göras likvärdiga (yrkande 3). Sammaproblem med otillfredsställande sändnings- och mottagningsförhållanden berörsi andra motioner. Sålunda aktualiseras i motionen 1978/79: 1850 de dåligamottagningsförhållandena inom Radio område. Motionärerna yrkar attriksdagen hos regeringen skall hemställa om åtgärder som skapartillfredsställande sändningsförhållanden för . I motionen 1978/79: 895påpekas att de varierande mottagningsför- KrU 1978/79: 20 20 hållandenagör att lokalradions lyssnare på flera håll i landet har svårt att avlyssna"sin egen station". Motionärerna uttalar att det är angeläget attteleverket uppmärksammar dessa problem och åstadkommertillfredsställande lösningar. Yrkandet i motionen innebär, såvitt nu är ifråga, att som sin mening bör ge till känna för regeringen vad som im.otionen anförts om lokalradions mottagningsförhållanden. Utskottetförutsätter att prioriterar sådana åtgärder som rimligen kan komma ifråga för att åstadkomma tillfredsställande mottagningsförhållanden förlokalradion i hela landet. Någon särskild hänvändelse från tillregeringen i denna fråga är därför enligt utskottets bedömning inte behövlig.Utskottet avstyrker motionerna 1978/79: 1312, yrkande 3, 1978/79: 1850 och1978/79:895, sistnämnda motion såvitt nu är i fråga. Ipropositionen 1977/78: 91 om radions och televisionens fortsatta verksamhetförutsattes att verksamheten med regional-TV under den då kommandeavtalsperioden skulle byggas ut till att omfatta hela landet. Utskottet gjordeemellertid den bedömningen att vad som uttalats i propositionen i denna frågaborde uppfattas mer som en rekommendation än som innebärande en låsning ifråga om den tidpunkt då utbyggnaden skall vara färdig (KrU 1978/79: 24).Riksdagen anslöt sig till den uppfattning som utskottet sålunda uttalat. Imotionen 1978/79: 1291 uttalas att det i den nu föreliggande budgetpropositionenförutsätts att regional-TV skall vara fullt utbyggd i samtliga distrikt föreslutet av den avtaliperiod som upphör med utgången av /86.Motionärerna anser att bör slå fast att regional-TV vidavtalsperiodens slut skall finnas i samtliga distrikt och att detta i principskall innebära att ett nytt distrikt startar sådan verksamhet underperioden. Somnämnts i det föregående yrkas i motionen 1978/79: 905 att utbyggnaden avregional-TV, efter utbyggnaden i , skall uppskjutas till nästaavtalsperiod. I motionen 1978/79: 1877 framhålls att erfarenheterna frånSödermanlands län visar att en utbyggnad av lokalradion är att föredra framförden splittring av resurserna som det blir om regional-TV skall byggas ut i helalandet. Motionärerna yrkar att skall göra ett uttalande som innebäratt utbyggnaden av lokalradion bör prioriteras framför en satsning påregional-TV. Medanledning av de mot varandra stridande motionsyrkandena i fråga om utbyggnadenav regional-TV och vad som anförs i årets budgetproposition finner utskottetanledning hänvisa till vad utskottet och uttalade i dennafråga. Det uttalandet innebär att utbyggnaden av regional-TV inte behöver varahelt genomförd vid avtalsperiodens slut. Utbyggnadstakten får bli beroende avden bedömning som gör vid fördelningen av de totala resurser somställs till företagets förfogande. Utskottet avstyrker motionerna 1978/79: 905,yrkande 1 b, 1978/79: 1291 och 1978/79: 1877. KrU 1978/79: 20 21