bet · G201JuU27 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av propositionen 1978/79:86 om ändring i lagen (1971:289) om allmännaförvaltningsdomstolar, m. m. jämte motion I propositionen liar regeringen() föreslagit rilcsdagen att anta i propositionenframlagda förslag till 1. lag om ändring i lagen(1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar, 2. lag om ändring irättegångsbalken, 3. lag om ändring iförvaltningsprocesslagen (1971:291), 4. lag om mellankommunalskatterätt, 5. lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:370), 6. lag om ändring i förordningen(1933:395) om ersättningsskatt, 7. lag om ändring i lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt, 8. lag om ändring i lagen(1947:577) om statlig förmögenhetsskatt, 9. lagom ändring ilagen(1951:763)om beräkning av statlig inkomstskatt för ackumulerad inkomst, 10. lag om ändring i uppbördslagen(1953:272), 11. lag om ändring i taxeringslagen(1956:623), 12. lag om ändring i lagen(1958:295) om sjömansskatt, 13. lag om ändring i lagen(1959:92) om förfarandet vid viss konsumtionsbeskattning, 14. lag om ändring i lagen(1960:63) om rätt till förlustutjämning vid taxering för inkomst, 15. lag om ändring i förordningen(1963:587) om inkomstbeskattning av fideikommissbo, m. m. 16. lag om ändring ifolkbokföringsförordningen (1967:198), 17. lag om ändring i lagen(1968:430) om mervärdeskatt, 18. lag om ändring ikupongskattelagen (1970:624), 19. lag om upphävande av lagen(1971:398) med anledning av inrättande av skatterätter, m .m., 20. lag om ändring ibevissäkringslagen (1975:1027) för skatte- och avgiftsprocessen, 21. lagom ändring i lagen(1975:1147)om särskilt investeringsavdrag vid taxering till statliginkomstskatt, 22. lag om ändring i lagen(1978:880) om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter. 1 1978/79. JuU 1978/79:27 2 23. lag om ändring i lagen(1978:970) om uppskov med beskattning av realisationsvinst, 24. lag om ändring i lagen(1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen om allmän försäkring, m.m. Lagändringen föranleds av beslut undervåren 1978 om utbrytning av de nuvarande länsdomstolarna från länsstyrelsernaoch inrättande av fristående allmänna förvaltningsdomstolar, länsrätter, ivarje län. Iärendet har till utskottet ingetts en skrivelse från mellankommunalaskatterätten. Rörandepropositionens huvudsakliga innehåll hänvisar utskottet till vad som anförsnedan under rubriken . De vid propositionenfogade lagförslagen är av följande lydelse. JuU 1978/79:27 3 Lag om ändring i lagen(1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1971:289) omallmänna förvaltningsdomstolar dels att 18 § skallupphöra att gälla, delsatt nuvarande 12 a och 13-17 §§ skall betecknas 13 respektive 22-26 §§, dels att 1 § och de nya 13och 24 §§ skall ha nedan angivna lydelse, delsatt rubriken närmast före nuvarande 13 § skall sättas närmast före nya 22 §, delsatt i lagen skall införas åtta nya paragrafer, 14-21 §§, av nedan angivnalydelse, delsatt i lagen, närmast före 14 och 19 §§, skall införas nya rubriker av nedanangivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1§' Regeringsrätten är, i enlighet med vad iregeringsformen sägs, högsta allmänna förvaltningsdomstol. Den har sitt säte iStockholm. Kammarrättär allmän förvaltningsdomstol närmast under regeringsrätten. Kammarrätternaär kammarrätten i , kammarrätten i , kammarrätten i Sundsvalloch kammarrätten i . Länsrätt är allmän förvaltningsdomstol närmast under kammarrätt. I varje län finns en länsrätt. 12a §2 13 § Ikammarrätts domkrets skall för kammarrätten finnas nämndemän till det antal,som föreskrives av regeringen. Regeringen fastställer för varje län inom domkretsendet antal nämndemän som skall utses. Kammarrätten fördelar tjänstgöringenmellan nämndemännen efter samråd med dem. Nämndemani kammarrätt utses genom val. I fråga om val av samt valbarhet, rätt till avsägelse, mandat-perlod och behörighet för nämndeman i kammarrätt äger vad som föreskrivits om nämndeman i länsskatterätt och 'Senaste lydelse 1976:401. 2 Senastelydelse 1976:562. Ändringen innebär att andra och tredje styckena upphävs. JuU 1978/79:27 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse länsrätt motsvarande tillämpning. Regeringen får.för visst län förordna att nämndemän i kammarrätt skall väljas bland dem som för samma mandatperiod har utsettstill nämndemän i hovrätt. Nämndeman i hovrätt får även i annat fall. om han är behörig därtill, tjänstgöra som nämndeman i den kammarrätt inom vars domkrets han är kyrkobokförd. L målenligt skatte-, taxerings-, uppbörds- och folkbokföringsförfattningarna i den utsträckning som är föreskrivet i dessa författningar, 2. mål enligt barnavårdslagen 0960:97), lagen (1954:579) om nyk terhetsvård, utlänningslagen (1954: 193), smittskyddslagen (1968:231) och lagen (1970:375) om utlämningtill , , eller för verkställighet av beslut om vård eller behandling i den utsträckning som är föreskrivet i dessa lagar samt mål enligt 21 kap. , 3. såvitt gäller svenskt körkort, trafikkort eller traktorkort, mål om varning eller återkallelse och, såvitt gäller utländskt körkort, mål om varning eller vägran att godkänna körkortet, allt enligt vad därom är särskilt föreskrivet. / länsrätt finns och, om regeringeninte bestämmer annat, en eller flera rådmän. I de länsrätter som JuU 1978/79:27 regeringenbestämmer finns också en eller fiera chefsrådmän. ,chefsrådman och rådman skall vara lagfarna. De utnämnes av regeringen. Länsrättfår efter beslut av regeringen vara delad i avdelningar. Avdelning består avordförande och minst två rådmän. Ordförande är lagmannen eller en chefsrådman. Omsärskild sammansättning av länsrätt vid behandling av mål om fastighetstaxeringfinns bestämmelser i taxeringslagen (1956:623). Länsrättär domför med en lagfaren domare och tre nämndemän om inte annat följer av 18§. Fler än fyra nämndemän får inte sitta i rätten. Omdomförhet vid behandling av mål om fastighetstaxering finns, förutom i 18 §,bestämmelser i taxeringslagen (1956:623). Regeringenbestämmer hur många nämndemän som skall finnas i varje län för tjänstgöring ilänsrätten. Länsrätten fördelar tjänstgöringen mellan nämndemännen eftersamråd med dem. Länsrättär domför med en lagfaren domare ensam 1. näråtgärd som avser endast måls beredande vidtages, 2. vidsådan t förhör med vittne eller sakkunnig som begärts av annan läns rätt. 3. vidbeslut som avser endast rättelse av felräkning, felskrivning eller annatuppenbart förbiseende, 4. vidbeslut, såvitt gäller svenskt körkort, trafikkort eller traktorkort, omåterkallelse tills vidare eller, såvitt gäller utländskt körkort, om vägranlills vidare att godkänna körkortet, när det är uppenbart att sådant beslut börmeddelas, 5. vidannat beslut som inte innefattar slutligt avgörande av mål. Om det inte är påkallat av särskild anledning att måletprövas av full-suiten rätt, är länsrätt domför med en lagfaren domare ensam vidbeslut som inte innefattar prövning av målet i sak. Vad som sägs i andra stycket gäller även vid avgörande av 1. målom utdömande av vite, 2. målenligt bevissäkringslagen (1975:1027) för skatte- och avgiftsprocessen, enligtlagen (1978:880) om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter, omhandlings undantagande från taxeringsrevision, skatterevision eller annangranskning och om befrielse från skyldighet att lämna kontrolluppgift enligttaxeringslagen (1956:623), 3. mål omomhändertagande för utredning enligt 30 § barnavårdslagen (1960:97), 4. målenligt uppbörds- och folkbokföringsförfattningarna med undantag av mål omarbetsgivares ansvarighet för arbetstagares skatt, 5. mål omuppdelning av taxeringsvärde enligt 8§ 3 mom. sista stycketkommunalskattelagen (1928:3 70), JuU 1978/79:27 6. mål somavser ändring av taxerad inkomst med högst , 7. målenligt skatte- och taxerings-författningarna i vilket beslutet överensstämmermed parternas samstämmiga mening, 8. mål ivilket saken är uppenbar. Vissa bestämmelser om kammarrätt och länsrätt Nämndeman i kammarrätt och länsrätt utses genom val. Valförrättas av eller, om i länet finns kommun som inte ingår ilandstingskommun, av och kommunfullmäktige med den fördelning dememellan som bestämmer efter befolkningstalen. I länförrättas val av kommunfullmäktige i . Valet skall vara proportionellt, om det begärs av minst såmånga ledamöter som motsvarar den kvot, som erhålls om antalet närvarande ledamöterdelas med del antal personer som valet avser, ökad med 1. Om förfarandet vidsådant proportionellt val är särskilt föreskrivet. väljes halva antalet nämndemän i kammarrättoch länsrätt. När val av de nämndemän som ingår i länsrätt vid behandling avmål om fastighetstaxering skall ske framgår av taxeringslagen (1956:623). Regeringen fårför visst län förordna att nämndemän ikammarrätt skall väljas bland dem som för samma mandatperiod har utsetts tillnämndemän i hovrätt.. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse hovrätt får även i annat fall, om han är behörig därtill, tjänstgöra som nämndeman i den kammarrätt inom vars domkrets han är kyrkobokförd. Valbar till nämndeman i kammarrätt och länsrätt är myndig svensk medborgare, som är kyrkobokförd i länet och inte har fyllt . Tjänstemanvid allmän förvaltningsdomstol, länsstyrelse, länsnyk-terhelsnämnd eller under länsstyrelse lydande myndighet, länsläkare, biträdande länsläkare, socialvårdskonsulent, lagfaren domare, åklagare eller advokat eller annansom har till yrke att föraandras talan inför rätta får inte vara nämndeman. Nämndemani länsrätt får inte vara nämndeman i kammarrätt. Den som har fyllt eller uppger annat giltigt hinderär inte skyldig att mottaga uppdragsom nämndeman. Den som har avgått som nämndeman är inte skyldig att mottaga nyttuppdrag .förrän . Rättenprövar självmant den valdes behörighet. Nämndemani kammarrätt och länsrätt utses men får avgå . Om nämndeman i sådan rätt visar giltigt hinder, får rätten entlediga honom . Densom har fyllt harrätt attfrånträda uppdraget. Upphör nämndeman att vara valbar eller behörig, föifaller uppdraget. JuU 1978/79:27 9 Bestämmelser om mandatperiod för sådan nämndemansom ingår i länsrätt vid behandling av mål om fastighetstaxering finns itaxeringslagen (1956:623). Närledighet uppkommer, utses ny nämndeman för den tid som återstår. Andras antaletnämndemän, får ny-tillträdande nämndeman utses för kortare lid än som följer avförsta stycket. 15 §3 Ledamot och föredragande i allmän förvaltningsdomstol skall vara svensk medborgare. Den som är omyndig eller i konkurstillstånd får ej utöva befattning som ledamot eller föredragande. I fråga om nämndeman i kammarrätt gäller vad som är särskilt föreskrivet. 24 § Ledamot och föredragande i allmänförvaltningsdomstol skall vara svensk medborgare. Den som är omyndig eller ikonkurstillstånd flr ej utöva befattning som ledamot eller föredragande. Ifråga om nämndeman i kammarrätt och länsrätt gäller 20 och 21 §§. Ledamot ochföredragande i allmän förvaltningsdomstol skall ha avlagt domared. Desom står i sådant förhållande till varandra som sägs i 4 kap. 12 §rättegångsbalken får ej tjänstgöra som ledamöter i allmän förvaltningsdomstol. Dennalag träder i kraft . Målsom vid ikraftträdandet är anhängigt hos länsskatterätt, fastighetstaxeringsrätteller länsrätt prövas av länsrätt. Omuppdrag att vara nämndeman i länsskatterätt, fastighetstaxeringsrätt ellerlänsrätt inte är förfallet och inte heller har upphört , skalluppdraget avse länsrätt. 3Senaste lydelse 1976:562. 1»1978/79. JuU 1978/79:27 10 Lag om ändring irättegångsbalken Härigenomföreskrivs i fråga om dels att 1 kap. 2 § skall ha nedanangivna lydelse, te/5 att punkt 4 i övergångsbestämmelserna till lagen(1969:244)om ändring i skall upphöra att gälla. I tingsrätt skola finnaslagman och 1 tingsrätt skola finnas en eller flera rådmän.De skola vara och, om regeringen inte bestämmer annat, en eller flera rådmän. tingsrätter som regeringenbestämmer skola också finnas en eller flera chefs rådmän. , chefsrådman och rådman skola vara lagfarna. Tingsrätt må vara delad i avdel- Tingsrätt må vara delad i avdel ningar, ningar. Ordförande på avdelning är lagmanneneller en chefsrådman. Vid tingsrätt skall finnas kansli, som hålles öppet förallmänheten å bestämda tider. Denna lag träder i krafi . 1 Senaste lydelse 1969:244. Lagom ändring i förvaltningsprocesslagen (1971:291) Härigenomföreskrivs i fråga om förvaltningsprocesslagen (1971:291)' dels att i 1, 9 och33 §§ orden "skatterätt, fastighetstaxeringsrätt och länsrätt" i olikaböjningsformer skall bytas ut mot "länsrätt och den mellankommunala skatterätten" i motsvarandeform, dels att 27 § skall ha nedan angivna lydelse. ' Senaste lydelse av 1 § 1978:29Senaste lydelse av 9 § 1978:29 Senaste lydelse av 33 § 1978:29. JuU 1978/79:27 11 27 §2 Finner skatterätt, fastighetstaxe- Finner länsrätt att förhör med ringsrätt ellerlänsrätt att förhör med vittne eller sakkunnig lämpligen bör vittne eller sakkunnig lämpligen bör hållas av annan länsrätt eller av den hkW&sdi-ainndLn skatterätt, fastighets- mellankommunala skatterätten, får taxeringsrätt eller länsrätt, får rätten rätten efter samråd med denna efter samråd med denna besluta besluta härom. Vad nu har sagts härom. gäller också den mellankommunala skatterätten, om dennafinner att förhör med vittne eller sakkunnig lämpligen bör hållas avlänsrätt. I fråga om bevisupptagning enligt första stycket gäller 35 kap. 10och 11 §§ i tillämpliga delar. Dennalag träder i kraft . 2 Senaste lydelse 1973:1107. 1§ Den mellankommunala skatterätten prövar besvär över beslut av taxeringsnämndenligt vad som föreskrivs i taxeringslagen (1956:623). 2§Den mellankommunala skatterätten har sitt kansli i . Rättensammanträder på den ort där den har sitt kansli. När det föreligger särskildaskäl, får rätten sammanträda på annan ort. 3 § I den mellankommunalaskatterätten finns en eller flera ordförande vilka förordnas av regeringen förviss tid. Ordförande skall vara lagfaren. 4 § Föreskrifterna i 17 § förstastycket, 18, 22 och 24 §§ lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolaromdomförhet, omröstning, behörighet och domared är tillämpliga på denmellankommunala skatterätten. Därvid skall vad som sägs om länsrätt ellerallmän förvaltningsdomstol i stället avse den mellankommunala skatterätten. 5 § Nämndeman i denmellankommunala skatterätten förordnas av regeringen. Till nämndeman får utsesendast myndig svensk medborgare, som JuU 1978/79:27 12 Föreskrifternai 20 § andra, tredje och fjärde styckena samt 21 § första och tredje styckenalagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar om behörighet och skyldighetatt vara nämndeman är tillämpliga på den mellankommunala skatterätten. Därvidskall vad som sägs om länsrätt i stället avse den mellankommunala skatterätten. Dennalag träder i kraft . Genomdenna lag upphävs lagen (1971:52) om skatterätt, fastighetstaxeringsrätt ochlänsrätt. Lagom ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenomföreskrivs i fråga om kommunalskattelagen (1928:370)' dels att i 49 §, 50 § 2mom. och 75 § 1 mom. samt i anvisningarna till 29 § 3 c och 4 ordet"skatterätt" i olika böjningsformer skall bytas ut mot"länsrätt" i motsvarande form, dels att 3 § skall ha nedanangivna lydelse. Med taxeringsår förstås i denna lag det kalenderår,under vilket taxering i första instans verkställes, och med beskattningsår detkalenderår, som närmast föregått taxeringsåret, eller, där räkenskapsår ickesammanfaller med kalenderår (brutet räkenskapsår), det räkenskapsår, som gåtttill ända närmast före under taxeringsåret. Med länsrätt förstås idenna lag även den mellankommunala skatterätten, om inte annat framgår avomständigheterna. (Se vidare anvisningarna.) Dennalag träder i kraft . ' Senaste lydelse av 49 §1972:77 Senaste lydelse av50 § 2 mom. 1977:572 Senaste lydelse av 75 § 1 mom. 1972:77 Senaste lydelse avanvisningarna till 29§ 3c 1971:407 Senaste lydelse av anvisningarna till 29 § 41971:407. 2 Senaste lydelse1978:942. JuU 1978/79:27 Lagom ändring i förordningen (1933:395) om ersättningsskatt Härigenom föreskrivs att 4 och 7 §§ förordningen(1933:395) om ersättningsskatt skall ha nedan angivna lydelse. Fråga om taxering till ersättningsskatt prövas, efter framställning från taxeringsintendent, av den prövningsnämnd, som har att upptaga besvär rörande företagets taxering till statlig inkomst- och förmögenhetsskatt. Framställning om taxering skall ske hos prövningsnämnden , då företaget rätteligen skolat taxeras till statlig inkomst- och förmögenhetsskatt för sin inkomst under det i 1 § avsedda verksamhetsåret. Fråga om taxering till ersättningsskatt prövas,efter framställning från taxeringsintendent, av den länsrätt, som har attupptaga besvär rörande företagets taxering till statlig inkomst- ochförmögenhetsskatt. Framställning om taxering skall ske hos länsrättensenast andra året , då företaget rätteligen skolat taxeras tillstatlig inkomst-och förmögenhetsskatt för sin inkomst under det i 1 § avseddaverksamhetsåret. Medlänsrätt förslås i denna förordning även den mellankommunala skatterätten, ominte annat framgår av omständigheterna. före augusti månads utgång året efter det, då ersättningsskatt påförts företaget, till delägarna utdelar sålunda beskattat belopp, må restitution ske av därå belöpande ersättningsskatt. Dylik restitution beslutas av prövningsnämnd, som i 4 § sägs, och verkställes av . Till prövningsnämnden ställd ansökan om sådan restitution skall vara inkommen till före augusti månads utgång åretefter det, då ersättningsskatt påförts företaget, till delägarna utdelarsålunda beskattat belopp, må restitution ske av därå belöpandeersättningsskatt. Dylik restitution beslutas av länsrätt, som i 4 § sägs, ochverkställes av . Till länsrätten ställd ansökan om sådanrestitution skall vara inkommen till rättens kansli. Vid bedömande av frågan, huruvidautdelningen avsett genom ersätt- 1 Senastelydelse 1957:68. 2 Senaste lydelse1957:68. JuU 1978/79:27 14 ningsskattbeskattat belopp, skall iakttagas, att senare intjänad vinst, i den mån den ejanvänts för lagstadgad avsättning till reservfond eller för erforderligavsättning till på vinsten belöpande skatter, skall anses utdelad före tidigareintjänad vinst. Å medel, som i enlighet med vad ovan sagts restitueras, utgårej ränta. Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt' delsatt i 9 § 2 mom., 15 § 1 mom. och 27 § ordet "skatterätt" i olikaböjningsformer skall bytas ut mot "länsrätt" i motsvarande form, dels att 1 § skall hanedan angivna lydelse. Till staten skall erläggas inkomstskattenligt i denna lag givna bestämmelser. Beträffandestatlig inkomstskatt i form av kupongskatt för utdelning å aktie i svensktaktiebolag och beträffande sjömansskatt skall gälla vad därom finnes särskiltstadgat. Angåendetaxeringsmyndigheter och förfarandet vid taxering till statlig inkomstskattstadgas i taxeringslagen. Medlänsrätt förstås i denna lag även den mellankommunala skatterätten, om inteannat framgår av omständigheterna. Dennalag träder i kraft . 'Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:770 Senaste lydelse av 9 § 2mom. Senaste lydelse av 15 § 1mom. Senastelydelse av 27 § 1974:770. 2 Senaste lydelse 1974:773. Lagom ändring 1 lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt Härigenom föreskrivs att 15 § 1 mom. lagen(1947:577) om statlig förmögenhetsskatt' skall ha nedan angivna lydelse. 'Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:859. JuU 1978/79:27 15 1mom.2 Har här i riket bosatt skattskyldig avlidit och efterlämnatbodelägare,som vid hans frånfälle var beroende av honom för sin försörjning,och har dödsboet att på grund av taxering för förmögenhet enligt denna lagerlägga kvarstående eller tillkommande skatt under uppbördstermin, som äger rumeller avslutas efter dödsfallet, kan, där ömmande omständigheter föreligga,befrielse från erläggande helt eller delvis av nämnda skatt medgivas efterframställning från dödsboet. Befrielse, som sagts må avse skatt, sompåförts den avlidne eller, såvitt angår det beskattningsår varunder dödsfalletinträffade, oskift dödsbo efter honom. Befrielse må dock icke avse skatt, sompåförts på grund av eftertaxering och som rätteligen skolat erläggas underuppbördstermin, vilken ägt rum före dödsfallet. Besluti ärende angående befrielse Beslut i ärende angående befrielse meddelas av den skatterätt, som har meddelas av den länsrätt, som har att att upptaga besvär rörande boets upptaga besvär rörande boets taxe taxering till statlig inkomstskatt. ring till statlig inkomstskatt, eZ/e/-om sådana besvär förs hosden mellankommunala skatterätten, av denna. Framställningom befrielse skall avlämnas senast under andra kalenderåret efter dödsåret. Denna lag träder i kraft . 2 Senastelydelse 1974:859. Lag om ändring i lagen(1951:763) om beräkning av statlig inkomstskatt för ackumulerad inkomst Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1951:763)omberäkning av statlig inkomstskatt för ackumulerad inkomst' delsatt i 6-9 §§ samt i anvisningarna till 4 § ordet "skatterätt" i olikaböjningsformer skall bytas ut mot "länsrätt" i motsvarande form, delsatt 4 § skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4§2 Skattskyldig, som vill åtnjuta förmånen av skatteberäkning enligt 1 §, haratt därom göra ansökan. I fråga om sådan ansökan och beslut i anledning 'Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:860 Senaste lydelse av 6 §1978:317 Senaste lydelse av 7 §1971:411 Senaste lydelse av 8 §1978:317 Senastelydelse av 9 § 1978:317. 2 Senaste lydelse 1978:317. JuU 1978/79:27 16 däravskall vad i taxeringslagen (1956:623) är föreskrivet om yrkanden och beslutrörande taxering tillämpas, om icke annat följer av bestämmelserna i denna lag. Med länsrätt förstås idenna lag även den mellankommunala skatterätten, om inte annat framgår avomständigheterna. (Se vidare anvisningarna.) Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i uppbördslagen (1953:272) Härigenomföreskrivs i fråga om uppbördslagen (1953:272)' delsatt i 83 § och 85 § 1 mom. ordet "länsskatterätten" skall bytas utmot "länsrätten", delsatt i 73 § och 85 § 1 mom. ordet "skatterätt" skall bytas ut mot"länsrätt", dels att 2 § 1 mom. skallha nedan angivna lydelse. 2§ 1 mom.2 Där beteckningar, som användas ikommunalskattelagen, lagen om statlig inkomstskatt, lagen om statligförmögenhetsskatt eller taxeringslagen, begagnas i denna lag, hava de, såvidaej annat angives eller av sammanhanget framgår, samma innebörd som i nämndaförfattningar. Medlänsrätt förstås i denna lag även den mellankommunala skatterätten, om inteannat framgår av omständigheterna. Dennalag träder i kraft . ' Lagen omtryckt 1972:75. Senaste lydelse av lagensrubrik 1974:771 Senaste lydelse av 73 § 1978:355 Senaste lydelse av 83 §1978:318 Senaste lydelse av 85 § ) mom. 1978:318. 2 Senaste lydelse1974:773. Lag om ändring i taxeringslagen (1956:623) Härigenom föreskrivs i fråga om taxeringslagen (1956:623)'dels att i 67 och 73 §§ ordet "länskatterätt" i olika böjningsformerskall bytas ut mot "länsrätt" i motsvarande form, dels att i 39 § 4 mom., 56 § 4 mom., 72 a, 75, 76,96, 99,103, 104,108, 111, 113, 115, 116, 116d, 116j, 1161, 116m, 116n, 116o och 124§§ordet "skatterätt" i olika böjningsformer skall bytas ut mot"länsrätt" i motsvarande form, de/satii102,147,156,158och 159 §§, 164 § 1-3 mom., 167 § 3och4 mom., 168, 169, 184, 191och 193 §§, 195 § 3 och 5 mom. samt 197 § ordet"fastighetstaxeringsrätt" i olika böjningsformer skall bytas ut mot"länsrätt" i motsvarande form, dels att 2 § 1 mom. och 105 § 2 mom.skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas tre nyaparagrafer, 160-162 §§, av nedan angivna lydelse. 1 mom.2 Idenna lag förstås med inkomsttaxering: taxering till inkomstskatt ochtill statlig inkomstskatt; förmögenhetstaxering:taxering till statlig förmögenhetsskatt; allmän fastighetstaxering: sådan taxering av fastighet,som enligt 12 § kommunalskattelagen skall verkställas ; samt särskildjastighetstaxering: sådan taxering av fastighet,som skall verkställas de år, då allmän fastighetstaxering icke äger rum.