bet · G201KrU20 · 1978-12-31 00:00:00 — KrU 1978/79: 20 betänkande 1978/79: 20 med anledning av propositionen 1978/79:100 såvitt gällermedelsanvisningen till radio och television m. m. jämte motioner Radio och television. Regeringen har i propositionen1978/79: 100, bilaga 12 (), s. 95112, föreslagitriksdagen dels att antaga i propositionen framlagda förslag till 1. lag om ändringi radiolagen (1966: 755), 2. lag om ändringi lagen (1978: 478) om avgift för innehav av televisionsmottagare, 3. godkänna ipropositionen angivna förslag till medelsberäkningar för denavgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten, 4. godkänna ipropositionen angivet förslag till medelsberäkning för radionämndensverksamhet. Medelsberäkningen i propositioneninnebär för den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten att förSveriges Radios investeringar beräknas 76,5 milj. kr. och för dessdriftkostnader 1 005,6 milj. kr. Sistnämnda belopp utgår från ettgenomsnittligt prisläge 1977/78 med hänsyn till genomsnittlig förändring avkonsumentprisindex (KPI) 1976/ 771977/78. Eventuella förändringar ikonsumentprisindex därefter kommer automatiskt att påverka medelstilldelningen.De angivna beloppen ligger 65,5 milj. kr. resp. 57,0 milj. kr. lägre än vadsom begärts i de till ingivnaanslagsframställningarna. I den för driftkostnader beräknade medelstilldelningenligger enligt propositionen en resursförstärkning för programverksamheten nästabudgetår om 50,0 milj. kr. Det förutsätts att detta skall möjliggöra en fortsattutbyggnad av den regionala riksprogramproduktionen samt igångsättning av regionalTV-verksamhet i ytterligare en region. En betydande del avresursförstärkningen bör också enligt propositionen kunna användas iprogramproduktionen i kvalitetshöjande syfte. Behållningen i rundradiorörelsens fond beräknas vidinnevarande budgetårs utgång uppgå till ca 256 milj. kr. Avgifts- ochränteintäkter under /80 uppskattas till 1 440 milj. kr., medanutgifterna om man utgår från en årlig ökning av KPI uppskattas till ca 1 502 milj. kr. Rörelsen skulle då uppvisa ett underskott avca 62 milj. kr. och fondbehållningen vid utgången av /80 vara194 milj. kr. Därvid har inte räknats med de kostnader för byggnadsstyrelsensinvesteringar i radio- och TV-hus som tas upp i ett senare sammanhang. 1 1978/79. KrU1978/79:20 2 Mottagaravgifterna bör enligtpropositionen vara oförändrade under det kommande budgetåret. De framlagda lagförslagen innebär att straffansvar införsför den som använder mottagare på sådant sätt att mottagning på andra platserstörs, resp. för innehavare av svart/vit televisionsmottagare som underlåteratt anmäla innehav av färgmottagare då sådan anskaffas. Lag om ändring i radiolagen (1966: 755) Härigenom föreskrivs i fråga om radiolagen (1966: 755)dels att 3 och 11 §§ skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skallinföras en ny paragraf, 3 a §, av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Mottagare får innehas och användasav var och en. Om avgift för innehav av mottagare finnas bestämmelser i lagen(1978: 478) om avgift för innehav av televisionsmottagare. Den som i mottagare har avlyss- Mottagare får inte användas på nat telefonsamtal, telegram eller sådant sätt att mottagning på aiid-annat telemeddelandefår ej obe- ra platser störs, hörigen föra detta vidare. Anordning, som automatiskt registrerar innehållet iradio- eller trådsändning, får användas tillsammans med mottagaren endast omregeringen eller myndighet som. regeringen bestämmer medger det i särskiltfall. Sådant medgivande krävs dock ej om registreringen avser sändning somuppenbarligen är avsedd för allmänheten. Bestämmelserna i denna paragraf ommottagare avse även återgivningsanordning som är ansluten till mottagaren.Bestämmelserna i paragrafen gälla ej navigerings-mottagare. 1 Lagen omtryckt 1972: 240. - Senaste lydelse 1978: 476. KrU 1978/79: 20 Den som i mottagare har avlyssnattelefonsamtal, telegram eller annat telemeddelande får ej obe-hörigen föradetta vidare. Anordning, som automatiskt registrerar innehållet iradio- eller trådsändning, får användas tillsammans med mottagaren endast omregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer medger det i särskilt fall.Sådant medgivande krävs dock ej om registreringen avser sändning somuppenbarligen är avsedd för allmänheten. Bestämmelserna i denna paragraf om mottagare avse ävenåtergivningsanordning som är ansluten till mottagaren. Bestämmelserna iparagrafen gälla ej navigerings-mottagare. Till böter dömes den som 1. underlåter attfullgöra anmälningsskyldighet som avses i 9 § första eller andra stycket, eller 2. uppsåtligeneller av oaktsamhet lämnar ofullständig eller oriktig uppgift i anmälan somavses i 9 § första eller andra stycket, om ej gärningen är belagd med straff ibrottsbalken. Till böter, högst femhundra kronor, dömes den som brytermot föreskrifterna i 3 § andra eller tredje stycket. Detsamma gäller den somvid fullgörande av uppgiftsskyldighet som avses i 9 § tredje stycketuppsåtligen eller av oaktsamhet lämnar oriktig uppgift, om ej gärningen ärbelagd med straff i . Till böter, högst femhundra kronor, dömes den som brytermot föreskrifterna i 3 § andra stycket eller 3 a § första eller andra stycket.Detsamma gäller den som vid fullgörande av uppgiftsskyldighet som avses i 9 §tredje stycket uppsåtligen eller av oaktsamhet lämnar oriktig uppgift, om ejgärningen är belagd med straff i . Denna lag träder i kraft . 3 Senaste lydelse 1978: 476. KrU1978/79:20 4 Lag om ändring i lagen (1978: 478) om avgift för innehavav televisionsmottagare Härigenom föreskrivs att 2 § lagen(1978: 478) om avgift för innehav av televisionsmottagare skall ha nedanangivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Innehav av televisionsmottagare av televisionsmottagare skallanmälas till myndighet som skall anmälas till myndighet som avses i 1 § tredje stycket. Myndig- avses i 1 § tredje stycket. Den som heten får medge undantag från anskaffar televisionsmottagare av- anmälningsskyldigheten, sedd för färgmottagning skall göra anmälandärom oavsett att allmän mottagaravgift erlagts. Myndigheten får medgeundantag från anmälningsskyldigheten. Denna lag träder i kraft . I detta sammanhang behandlar utskottet motionerna 1978/79: 436 av m.fl. (m) vari yrkas att som sin mening uttalar att ochTV vid sina sändningar bör använda ett vårdat språk och undvika svordomar,förråande och stötande uttryck samt särskilt beakta detta vid sändningar somvänder sig till barn och ungdom, 1978/79: 437 av () vari yrkas 1. alt riksdagenhos regeringen begär att en granskning sker beträffande lokalradiosutnyttjande av dagstidningarnas innehåll samt skyldigheten att uppge varifrånnyheten hämtats, 2. att riksdagenhos regeringen begär att lokalradio ges uppdrag att, om möjligt inomramen för gällande radiolag och avtal, låta tidningar på lokalradioorten självasvara för nyhetsuppläsningarna, 1978/79: 895 av m.fl. (s) vari yrkas att beslutar att som sin mening ge regeringen tillkänna vad som i motionen anförs om lokalradion, 1978/79: 898 av m.fl. (m) vari yrkas att som sin mening uttalar att ihögre grad än nu bör tillgodose de krav på objektivitet, saklighet ochkvalitet som måste ställas på de program som visas för barn och ungdom, KrU 1978/79:20 5 1978/79:905 av m. fl. (vpk) vari yrkas 1. attriksdagen anger nya riktlinjer för organisation och utbyggnad, innebärande att a. moderbolagetges övergripande ansvar för verksamheten och ut ökade funktioner och befogenheter bl. a. genom att koncerngemensam ma operativa organ förläggs dit, b. utbyggnadenav regional-TV efter utbyggnaden i upp skjuts till nästa avtalsperiod, c. kvalitetshöjninggenom ökad inhemsk teater- och underhållnings- produktion, mer genomarbetade kultur- och samhällsprogram m. m. prioriteras och skall ske med tillvaratagande av resurser i , vars sändningstid inte minskas, d. riksradion får enfungerande distriktsorganisation, e. lokalradion ges ökaderesurser, bl. a. till bandverkstäder, 2. attriksdagen beslutar att ett avtal för hela koncernen skall slutas mellan staten och SR med riktlinjer som innebär att a. kravetpå opartiskhet i programverksamheten skall galla det totala utbudet, b. yttrandefriheten irundradion skall gälla lika för alla, c. demokratistadgandetbibehåller sin hävdvunna innebörd men med tillämplighet också på jämlikhet mellan könen och andra jämlikhets frågor, 3. att beslutar att 57milj. får tas i anspråk ur radiofonden utöver regeringens förslag, 4. att hos regeringenanhåller om en utredning som skall se över finansieringsfrågan förradio och televisionen, 1978/79: 946 av m. fl. (m) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsbeträffande fortlöpande lokal och regional trafikinformation via samtliga lokalradiostationeri , 1978/79: 1291 av m. fl. (m) variyrkas att med anledning av budgetpropositionen, avsnittet rörandeSveriges Radio, uttalar att regionaltelevisionen successivt skall byggas utunder avtalsperioden så att vid dennas slut samtliga distrikt har egnaregional-TV-sändningar, 1978/79: 1292 av m. fl. (c) variyrkas att som sin mening uttalar att det resurstillskott som ställstill förfogande för /80 skall kunna utnyttjasäven för förstärkta insatser för invandrarna, 1978/79: 1296 av m. fl. (c) variyrkas att beslutar att 15 milj. kr. får tas i anspråk ur radiofondenutöver regeringens förslag, KrU 1978/79:20 6 1978/79: 1300 av (apk) och (apk) vari yrkas att hemställer hos regeringen 1. att åtgärder vidtas för attbefria dem som enbart har folkpensionsinkomst och motsvarande från avgifter förradio- och TV-innehav, 2. att frågan om totalavgiftsbefrielse för alla radio- och TV-inne-havare och avgifternas ersättandemed skattemedel utreds, 1978/79: 1310 av m. fl. (c, m) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna att andelenkyrkliga och kulturbetonade program inom verksamhets ramar börökas väsentligt samt att nämnda programinslag bör ökas i barn- ochungdomsprogrammen, 1978/79:1312 av m. fl. (s) vari yrkas 1. att hos regeringenanhåller om en utvärdering av lokalradions insatser i och sydöstraSverige i samband med snöovädret , 2. att beslutar att deni propositionen 1978/79: 100, avsnittet Radio och television, föreslagnaresursförstärkningen på 50 milj. kr. för drift och 76,5 milj. kr. förinvesteringar till betydande del skall användas för upprustning av lokalradion, 3. att de olika lokalradiosändarnaskall göras likvärdiga i hela landet, 1978/79: 1849 av () vari yrkas attriksdagen uttalar att Radio/TV:s licensavgifter behålls oförändrade tillsvidare, 1978/79: 1850 av m. fl. (s, c, m, fp,vpk) vari yrkas att beslutar att hos regeringen hemställa om åtgärdersom skapar tillfredsställande sändningsförhållanden för , 1978/79: 1856 av () och BertilJohansson (c) vari yrkas att hos regeringen anhåller om enframställning till /TV om utökning av textade program i TV, 1978/79: 1859 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen hemställer om att möjligheterna utreds för utformandetav en i syfte att bilda opinion mot att det utbredda alkoholbruketutgör så stor del av kulturmönstret i landet, 1978/79: 1861 av m. fl. (s) variyrkas att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vadsom anförs i motionen, 1978/79; 1864 av () och Per () vari yrkas att måtte uttala att församlingsgudstjänst bör sändasi TV . KrU 1978/79:20 7 1978/79: 1877 av () och IngridLudvigsson (s) vari yrkas att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad i motionen anförts om en prioritering av utbyggnadenav lokalradion framför en satsning på regional-TV, 1978/79: 2151 av (apk) och (apk) vari, såvitt nu är i fråga med hänvisning till vad som anförts imotionen 1978/79: 2148 yrkas att hemställer hos regeringen attstaten ålägger massmedieföretagen att öppna en kanal för invandrar-program ochatt tillfredsställa de spansktalande invandrarnas behov av ökat radioprogramsamt att i TV-verksamheten förstärka invandrar-redaktionernas resurser (yrkande2). Som stöd för de motionsvis framförda yrkandena haranförts i huvudsak följande. Motionen 1978/79: 436 av m. (m) om språket i radio och TV-utsändningar. TV:sprogramutbud är i vad avser innehåll och språkbruk attityd-och opinionsskapandepå ett sätt som tittaren inte alltid inser. Denna påverkan gäller framför alltbarn och ungdom som ofta tar intryck av TV:s jargong och stilbildning. Det ärdärför desto mer beklämmande att TV:s språkbruk förslappats och i många programframstår som nyanslöst och andefattigt. Användningen av svordomar tenderar attöka, något som tyder på bristande respekt för andliga, kulturella och språkligavärden. Ett monopolföretag som måste besinna sitt ansvar pådenna punkt. Det är högst angeläget att riksdag fördömer sådantspråkbruk i radio och TV som kan betecknas som vanhedrande, förråande ellerstötande. Motionen 1978/79: 437 av () om 1 o ka 1 r a-dions utnyttjande av dagspressen. Fråndagspressens sida anmärker man i åtminstone några av lokalradioområdena på attlokalradion i så stor utsträckning läser nyheter ur de lokala tidningarna. Påmånga håll inom dagspressen upplever man detta som ett otillbörligt snyftande,för att inte säga "stöld" från lokalradions sida. Det ansesvisserligen att "nyheten är fri", men det borde vara diskutabelt attett nyhetsmedium mer eller mindre helt bär upp sina nyhetssändningar påinnehållet i andra och delvis konkurrerande nyhetsmedier. Förhållandet bör bliföremål för juridisk prövning. Detfinns också anledning att betrakta lokalradions högläsning ur tidningarna frånpressetiska synpunkter. Lokalradion bör, liksom riksradion och televisionen isamma situation, klart och tydligt ange ur vilken tidning man hämtar denyheter och andra programinslag som dagspressen får stå till tjänst med. Dettaborde vara självklart på varje lokal- KrU 1978/79:20 8 radiostation,men på en del håll är så inte fallet. Ännu mer anmärkningsvärt blir det närlokalradion citerar en av flera tidningar även om den citerade tidningen inteär ensam om de nyheter som läses upp. Det finns en god lösning på de nu angivnapressetiska problemen, nämligen att lokalradion får dela med sig av sinsändningstid till regelmässiga nyhetssändningar som dagstidningarna själva fårsvara för. Motionen 1978/79:895 av m. fl. (s)om lokalradions verksamhet. Riksdagenframhöll att det är angeläget att lokalradioverksamheten tillförspersonella och ekonomiska resurser som gör det möjligt att successivtförverkliga de mål som sattes upp för lokalradion av regering och riksdag 1975.Vidare ansåg att regering eller riksdag inte bör styra formerna förhur bevakningen i länen skall anordnas (KrU 1977/78: 24). Iårets budgetproposition (prop. 1978/79: 100, bil. 12) anför utbildningsministernatt företagsledningarna bör ta vara på möjligheterna till samarbete mellanprogramföretagen bl. a. för att minska problemet med den s. k.vaktlistetjänstgöringen inom nyhetsredaktionerna. Vianser att detta uttalande i propositionen står i strid mot ovannämndariksdagsuttalande och utgör ett försök att upphäva den handlingsfrihet förprogramföretagen som regeringen anslöt sig till i prop. 1977/78: 91. Vi finnerdet märkligt att utbildningsministern på detta sätt går in och gerdetaljanvisningar till ett par av dotterbolagen i . Enligt vårmening bör riksradion och lokalradion själva avgöra frågor av denna art. Lokalradionhar en väsentlig uppgift att fylla för att vidga yttrandefriheten och breddaden politiska debatten. Genom lokalradion kommer en opinion till tals someljest har svårt att göra sig hörd. De höga lyss-narsiffrorna visar också attlokalradion är uppskattad runt om i landet. Det är därför viktigt attlokalradion ytterligare kan förstärkas och får arbeta i de former som bästtjänar dess målsättning. Lokalradionbör ges möjligheter att bygga ut sin verksamhet på ytterligare orter medsärskilda lokalredaktioner. Vaktlisteproblemet, som inte är en fråga förregering och riksdag utan för radiöföretagen att ta ställning till, får intetas till intäkt för att beskära lokalradions möjligheter att utvecklas. Devarierande mottagningsförhållandena gör att lyssnarna på flera håll i landethar svårt att avlyssna "sin egen" station. Det är angeläget attteleverket uppmärksammar dessa problem och åstadkommertillfredsställande lösningar. Vivill också stryka under att det bör skapas möjligheter för lokalradion att isamarbete med utbildningsradion bedriva verksamhet med s. k. allemansradio 1enlighet med vad vi framhöll i motionen 1977/78: KrU 1978/79:20 9 1796.I denna framhöll vi även behovet av försök med lokalradiosändningar begränsadetill en kommun, s. k. kommunradio. Detta är särskilt viktigt när nu enförsöksverksamhet med närradio skall inledas. Därigenom ges möjligheter tillintressanta jämförelser när försöksverksamheten skall utvärderas. Motionen 1978/79:898 av m. fl. (m)om Sve-riges Radios ansvar för barn och ungdom. Specielltde mindre barnen saknar ofta förmåga till kritiskt tänkande och upplever detsom sänds i som sant och normgivande. Inte sällan förekommer detpå sändningstid som är lämplig för barn program med starkt ångestladdadesituationer, med inslag av såväl fysiskt som psykiskt våld och med ett språkdär slanguttryck och svordomar snarare är regel än undantag. Barns rätt tillobjektiv information om den värld de lever i åsidosätts av ensidigaambitioner att skapa insikt om samhällslivets avigsidor. Vill vi ge barnen ettbättre samhälle måste de också genom massmedierna få uppleva vad som karakteriserarett sådant. Det är beklämmande att genom val och utformning avbarnprogrammen inte tar större del av detta samhällsansvar. Motionen 1978/79:905 av m. fl. (vpk) omradions och televisionens verksamhet. Rundradionmåste ha en stark och oberoende ställning gentemot statsmakterna ochintressegrupper. En förutsättning för detta är att verksamheten bedrivs i ettsammanhållet företag med tillräckliga resurser och självständigt ansvar. Uppsplittringenav på flera bolag innebär ett hot mot dess självständigaställning. Avsikten var att moderbolaget i koncernen skulle utgöra ett skyddmot otillbörlig styrning genom att svara för avvägningen och fördelningen avanslagen. Som kommunisterna påpekade i en motion vardetta ett otillräckligt skydd för integritet, eftersom mangjorde koncernen så bräcklig som möjligt genom att inskränka moderbolagetsroll och storlek. Ibudgetpropositionen försätter utbildningsministern den nya koncernen i ennärmast omöjlig situation genom att föreslå ålägganden och medelstilldelningsom är varandra motstridiga. Exempelvis föreslås anslag, som när det gällerdriftmedel för genomförande av de beslutade reformerna, uppgår till mindre änhälften av vad företaget i sin anslagsframställning angett som minimum.Minskningen åtföljs inte av förslag till ändrade prioriteringar. Tvärtomföreslås att en snabb utbyggnadstakt för den kostsamma regional-TV:n låsesfast, trots att det i riksdagsbeslutet ingick ett uttalande om att utbyggnadenskulle kunna få sträcka sig in i nästa avtalsperiod. Grunden föromorganisationen har ryckts undan. tl 1978/79. KrU 1978/79:20 10 tetenskall bli bättre säkrad bör åter göras till ett sammanhålletbolag med ensamrätt att sända radio- och TV-program. Alternativt,om detta i dagens läge skulle vara svårgenomförbart och ge en dubbel belastningpå personal, måste ge nya direktiv för organisationenoch utbyggnaden och ge företaget de medel som det begärt för attgenomföra en verklig kvalitetshöjning och övriga beslutade reformer.Möjligheten bör emellertid hållas öppen att senare, utan tidsödandeutredningar, återge dess ställning som ett bolag. De nya direktiven börinnebära följande. Såvälbeslutsfunktioner som serviceorgan och andra operativa organ bör förläggas tillmoderbolaget. Ett koncerngemensamt avtal bör slutas med staten. Detta avtal börformuleras så att det framgår att yttrandefriheten skall vara obeskuren mediakttagande av saklighet och opartiskhet i det totala utbudet.Demokratistadgandet skall ha sin hävdvunna innebörd men med tillämplighet ocksåpå jämlikhet mellan könen och andra jämlikhetsfrågor. Resursernabör under den närmaste avtalsperioden koncentreras på dels en allmän reellkvalitetshöjning, dels en meningsfull förstärkning ute i landet, i första handgenom att lokalradions mål genomförs. Detta innebär att den vidare utbyggnadenav regional-TV, efter nyhetsprogrammet i där investeringar gjorts,bör uppskjutas till följande avtalsperiod. Detbehövs en kraftig upprustning av den inhemska kulturproduktionen. I denna bören fast teaterensemble ges en naturlig roll. Befintlig kapacitet i Stockholmmåste rimligtvis också tas till vara, och någon minskning av sändningstid ochsändningsresurser bör inte ske där. Riksradionmåste få fria händer i fråga om distriktsorganisationen. Det är viktigt attradion också får tillräckliga medel för att säkra en väl spridd nyhetstäckningoch en vital programkontakt med hela landet. Föratt förverkliga en lokal radiojournalistik som aktiverar och informerarmänniskorna behöver lokalradion inte ökad sändningstid utan bättre resurser. SverigesRadio bör tilldelas medel i den storleksordning som företaget begärt. På siktförutsätter en fortsatt kvalitetsförbättring endera avgiftshöjningar eller ettnytt bidragssystem som kan garantera radions och televisionens integritet.Riksdagen bör nu ge ett engångsanslag via statsbudgeten och sätta till enutredning om finansieringen . Motionen 1978/79:946 av m. fl. (m) omtrafikinformation via lokalradio. Trafikinformationvia lokalradion förekommer på en del håll i . Sådan information ärmånga gånger av stort värde och torde KrU 1978/79:20 11 Samtliga lokalradiostationer i landet borde införakontinuerlig trafikinformation under veckans . Motionen 1978/79: 1291 av m. fl. (m)om utbyggnad av den regionala televisionen. Förraårets proposition om radions och televisionens fortsatta verksamhet utgickifrån att vi under den kommande avtalsperioden skulle få en fullt utbyggdregional-TV i samtliga distrikt. Det finns anledning understryka att riksdagensbeslut i denna fråga inte får förfuskas. En bärande tanke bakom beslutet varatt landets olika delar inte bara skulle svara för programproduktionen förrikssändningarna i ökad omfattning utan också kunna ta del av regionalaTV-sändningar med ett innehåll som anknyter till verksamheten och utvecklingeni den egna regionen. De många önskemål om nya aktiviteter och förbättringar somföreligger får inte leda till att TV-bolaget på egen hand kan avgöra om någonfortsatt satsning på regional-TV skall ske eller inte. bör slå fastatt regional-TV vid avtalsperiodens slut skall finnas i samtliga distrikt ochatt detta i princip skall innebära att ett nytt distrikt startar sådanverksamhet . Motionen 1978/79:1292 av m. fl. (c)om fler radio- och TV-program för invandrare. Sverigeär på många sätt ett invandrarland. Detta kräver betydande omställningar isamhället. är utsatt för ett kraftigt ökat tryck i frågaom invandrarprogram och service på Invandrarspråk. Till en del har ocksåSveriges Radio sökt tillgodose de krav som ställts. markeraderiksdagen betydelsen av fler radio- och TV-program för invandrare. Ibudgetpropositionen uttalas att en betydande del av den resursförstärloiing somföreslås ske för programverksamheten bör kunna användas i kvalitetshöjandesyfte. Mot bakgrund av den ståndpunkt intog i fråga ominvandrarprogram är det angeläget att kan fortsätta att utvecklasina insatser för invandrarna. Motionen 1978/79: 1296 av m. (c) om medelsbehovet för . Detär av stor betydelse att decentraliseringen av radio- och TV-verksamheten kanfortsätta i enlighet med förra årets riksdagsbeslut. Vår bedömning är att detbehövs ytterligare medel utöver vad som föreslagits i propositionen för attden reformtakt som förutsattes i förra årets riksdagsbeslut skall kunna hållas. Motionen 1978/79: 1300 av (apk) och AlfLövenborg (apk) om befrielse från mottagaravgift för radio och TV. KrU 1978/79:20 12