bet · G201UU30 · 1978-12-31 00:00:00 — 1 s-motionen 2282 har i detla sammanhang yrkats allriksdagen uttalar sig för en översyn av arbetsfördelningen och samordningenmellan de statliga organ som medverkar i u-landssamarbelel. Molionärernapåpekar all biståndspolitiska utredningen inte haft sig förelagt atl utredahur statliga organ som handlägger olika delar av u-landspolitiskaengagemang skall samordnas. Utskottetfinner att utredningen likväl berört dessa frågor och för sin del konstateratatl en i huvudsak lämplig och fungerande rollfördelning mellan olika organvuxit fram. Ulredningen har vidare konstaterat au förutsättningarna för ensamordnad biståndspolitik förbättrades i och med atl del depariemenlalaansvaret tor biståndsanslagen samlades i ell och samma departement,nämligen UD. Ulredningen betonar också viklen av all samordningsproblemenmellan olika organ med inriktning på utvecklingssamarbete ständigluppmärksammas. Nya organ bör enligt BPU inrällas endast om del finns starkaskäl, och en uppsplittring på alltför många organ kan leda tillkompeienstvister och samordningsproblem. Isill remissyttrande över ulredningen har SIDA pekat på vissa brister isamordningen. Enligl verket behövs analyser av del nya lägets organisatoriskaoch inslilutionella krav. bör enligt SIDA därför betraktas somen försöksperiod, och om någon lid bör en allsidig utvärdering av uppgifternaför de inom utvecklingssamarbeiel verksamma institutionerna ske. 1proposilionen 113 ansluter sig utrikesministern lill ulredningens bedömningall del nu pä det hela laget råder en lämplig rollfördelning mellan de iulvecklingssamarbetet medverkande deparlemenien och myndigheterna. Samtidigtinstämmer denne i uppfattningen atl frågan om arbetsfördelning och samordningmellan berörda organ bör vara föremål för en fortlöpande diskussion ochöversyn. Inte minst angelägel är della i fråga om nya inslilulionellaarrangemang och nya arbetsuppgifter, framhålls det i proposilionen. UlskolletUlgår mot denna bakgrund ifrån alt behovel av samordning mellan olika ibisiåndssamarbetei engagerade organ fortlöpande blir uppmärksammat och atlregeringen lärde iniiiativ som kan erfordras för all UU 1978/79:30 21 komma till rätta med eventuellt rådande eller uppkommantle bristerdärvidlag. Detnu akluella yrkandet 3 i motionen 2282 torde med del anförda lå anses besvarat. Ulskottel konstaterar au bisiåndspoliliskautredningens synpunkter och förslag beträffande biståndsverksamhetensorganisation i alll väsentligt fått Slöd i en bred remissopinion och att de ifiertalei hänseenden även återspeglas i de förslag eller rikllinjer somframläggs i proposilionen 113. På några punkter har regeringen emellerlid inieansett sig kunna biträda ulredningens förslag, främsi med hänsyn lill alt deföreslagna åtgärderna i remissvaren avslyrkts eller ifrågasatts av SIDA:sstyrelse eller personalorganisationerna där. Delta gäller den av BPU föreslagnaavdelningsorganisaiionen inom SIDA liksom vissa av ulredningen förordadeförstärkningar av lednings-, långsiktsplanerings- och uiredningsfunkiionernavid SIDA. Samtidigthar proposilionen understrukit behovel av llexibiliiet i SlDA:s arbetsformeroch erinrat om angelägenheten av att det inom verket finns en beredskap föranpassning lill de ändrade kra\' som SIDA kan slällas inför i en svår ochvarierande arbetsmiljö. Molsvarande synpunkter har anförts av utredningen, sombl. a. understrukit behovet av fiexibililet inom verksledningen inför oftasnabbt uppkommande nya arbetsuppgifter. Utredningen har också pekat på aubislåndsförvaliningen och dess tjänstemän arbetar i en ur mciodsynpunktovanligt osäker miljö och inom eu verksamheisområde som i ovanligi hög gradpräglas av niiljöförändringar. 1 en konsultrappori som utarbetats på BPU:suppdrag har f ö. konstaterats att SIDA visat en ovanligt god förmåga lillanpassning och förändring av den egna verksamheten och rollen mol bakgrund avförändrade villkor för biståndet. Ulskollettillslyrker de i proposilionen framförda förslagen i fråga om bislåndelsorganisation men vill samiidigi - i likhei med vad som skett både i utredningenoch i propositionen - understryka att ökad vikt bör läggas vid lednings-,långsiktsplanerings- och uiredningsfunkiionerna och erinra om nödvändigheten avalt det också fortsättningsvis finns en fiexibililet och en beredvillighei tillanpassning och förnyelse av såväl de organisaioriska strukturerna somarbetsformerna inom biståndsverksamheten i slorl. Ulskottel har i delföregående uiialat sig om behovet av all fortlöpande diskutera och se överarbelsfördelningen och samordningen mellan olika i bisiåndssamarbeteiengagerade organ. Detsamma bör gälla organisation och ledningsmeioder för vartoch eu av dessa organ. 1 båda fallen bör syftet med den fortlöpandeomprövningen vara all få ut bästa möjliga resultat av de betydande resurser somvårt land satsar på utvecklingssamarbetet och alt samiidigi åstadkomma störstamöjliga arbeisiillfredssiällelse för den i bislåndsverksamheien engageradepersonalen på alla nivåer. Ulskolletlillstyrker vidare de anslagsberäkningar för SIDA som gjorls ibudgelproposilionen och i propositionen 113. UU1978/79:30 22 Med hänvisning till del anförda hemställer utskottet 1. att riksdagenförklarar motionen 1978/79:2282. yrkandet 3. besvarad med vad utskottet anfört, 2. alt riksdagengodkänner de principer för bislåndels organisation .som förordas ipropositionen 1978/79:113 och ger regeringen till känna vad ulskollet i dettasammanhang anfört, 3. au riksdagenmed bifall lill budgetpropositionens förslag lill Styrelsen för internationellutveckling (SIDA) för /80 anvisar ett förslagsanslag av 76 .SOO000 kr., 4. atl riksdagenmed bifall lill förslag härom i proposilionen 1978/79:113 bemyndigar regeringenalt a\' medel under reservationsanslaget C 2. Bilateralt utvecklingssamarbete,posten Ofördelad reserv, för /80 la i anspråk högst 4 846 000kr. för Styrelsen för internationell utveckling (SIDA). Biståndsiithildnincsnänuideri (BIN) I budgetpropositionen, bil. 6(s.118-121), redogörs lörbiståndsiitbildnings-nänindens (BUN) anslagsframställningför /80 och föreslås i avwikian på särskild proposition auförslagsanslaget C 5. Bisiåndsuibikl-ningsnäninden (BUN) ökas med ca 1.2 milj.kr. lill ca 10.6 milj. kr. under budgetaret 1979/80. 1 den senare framlagda proposilionen 1978/79:113 omrikllinjer för u-landsinformation och bislåndels organisation m. m. föreslåsatt anslaget C 5. Bisiåndsutbildningsnämnclen (BL!N) i förhållande lillbudgetpropositionens förslag ökas med ytterligare 0.2 milj. kr. och atl delillkommande kostiiiideina bestrids av medel underanslagei C 2. posten Ofördelad reserv. 3.2 ochutvecklingssamarbetets utbildnings behov ()inrättades föratt leda och genomföra bistånds- ochkaiastrofutbildning. Verksamheten förlades lill i kommun ilokaler som förvallades av civilförsvars-siyielsen. Utgifterna för verksamhetenbesireds i. o. m. /75 från anslag under lorsvarsdepariemenietshuvudtitel. Ansvaret för nämndens verksamhet överfördes lilluirikesdepartemenlel. Biståndspolitiska utredningen har i sitt betänkande (SOU1978:61) Biståndets organisation konstaterat all utvecklingen sedanbiständsuibildnings-nämndens (BUN) lillkomsi blivii en annan än vadslalsmaklerna dä räknade med både vad gäller den utbildning som Sandöskolanerbjuder och i UU1978/79:30 23 frågaom efterfrågan på BUN-utbildade elever. Huvuddelen av eleverna uigörs avfrivilliga snarare än värnpliktiga och vapenfria tjänsleplikliga för vilkabislåndsutbildningen skulle uigöra ell alternativ. Efterfrågan på personal förbistånds- och katastrofarbete har också blivit väsentligt mindre än vad somförutsågs , då beslut togs om BUN:s inrättande. BPUfinner del mot denna bakgrund oundvikligt all ställa frågan om det är rimligtatt för biståndsmedel av siorieksordningen 10 milj. kr. bedrivaulbildning vid i de former och av del slag som f n. sker. BPU anserdel naturligt all betrakta BUN som ell av flera inslrument för utveckling ochanpassning av den svenska resursbasen alltefter utvecklingssamarbetetsfaktiska behov. Ulredningen konsialerarsamtidigi alt SIDA f n. bedriver språk-och allmän u-landsförberedande ulbildning i'egen regi för olika kategorierutresande biståndsarbetare vid kursgårdar i och . Dessautnyttjas också förSIDA:s inlernutbildning. Vidare konstaterar BPU all SIDAhar uppdragit ål vissa inslilulionella konsulter, som t. ex.Lanibruksuniversiletet och , att svara för visskompletterande fackutbildning och annan ulbildning i anslulning lill uiresorsamt rekryieringsfrämjande utbildning. Totalt finns f n. ca 200 elevplaiser iVästerås, och . Personalen där, exklusive tjänstemännen vid SlDA:spersonalbiståndsbyrås utbildningssektion, uppgår f n. lill ett 60-tal personer. BPUpekar på behovel av en samordnad utbildningsverksamhet inriklad påuivecklingssamarbeleis omedelbara såväl som mer långsiktiga behov. Behoven börbedömas och utbildningsinsatserna utformas i etl sammanhang. Moldenna bakgrund pekar BPU på två alternativa organisatoriska lösningar för denframtida bislåndsutbildningen. Ellalternativ vore alt SIDA gavs ansvarei för all sådan ulbildning i anslutninglill utvecklingssamarbetet som inte sker inom det reguljärautbildningsväsendet. Redan är 1970 diskuterades en sådan lösning. I propositionen1970:162 om bistånds- och kaiastrofutbildning av värnpliktiga m. fi. framhöllssålunda att ett överförande av bisiåndsutbildningsnämnden och dess verksamhellill SIDA borde övervägas . Ellannat alternaiiv vore enligt BPU atl lägga ansvaret för hela den särskildautbildningen för utvecklingssamarbete på en fristående institution molsvarandeden nuvarande bisiåndsutbildningsnämnden. SIDA, de enskilda organisaiionernam. skulle vara företrädda i della organ och mol ersättning kunna erhållautbildningstjänster. BPUanser all konsekvenserna av dessa förslag vad avser lokalerna i , Västeråsoch f n. inte kan bedömas. 1 vad mån behov av de betydandeutbildningsresurser som finns kommer att kvarstå beror bl. a. på resultatetav den utredning om fredskårens framlid som SIDA f n. genomför. BPUdrar slutsatsen att SIDA bör ges i uppdrag att utreda det framtidautvecklingssamarbetets utbildningsbehov och framlägga förslag om sådan UU 1978/79:30 24 ulbildningsom bör bedrivas i den statliga biståndsverksamhetens egen regi. Representanterför enskilda organisationer bör få tillfälle au medverka i uiredningsarbeiei. Flertaletremissinstanser ansluter sig till BPU:s förslag om en särskild utredningrörande utvecklingssamarbetets framlida utbildningsbehov. Iproposilionen anmäls regeringens avsikt alt lillsätla en utredning omdel lolala ulbildningsbehovel för utvecklingssamarbetet. Till denna ulredningsuppdrag skall höra all framlägga förslag om BUN:s framlida slällning ochuppgifter. Utredningsuppdraget kommer au utformas med ledning av BPU:s förslag. 1avvaktan på atl denna utredning slulförs föreslås i proposilionen i enlighelmed BUN:s eget förslag au elevantalet vid liksom nu är falleiinrikias på 125 elever för budgelårel 1979/80. Idella sammanhang behandlar ulskollet dels motionen 1978/79:1214av m. fl. (s), vari hemställs all som sin mening gerregeringen lill känna all utbyggnad av biståndsutbildningen vid börprövas och all prövningen också bör avse ett inordnande av bistånds- ochcivilförsvarsutbildningen vid i Sundsvall-Härnösands högskola, delsmotionen 1978/79:1776 av (), vari hemställs atl riksdagenbeslutar hos regeringen anhålla au regeringen närmare undersöker möjligheternaatt inom högskolan inrätta en utbildningslinje i transportteknik förbiståndsarbetare vid bisiåndsskolan i . 1 moiionen 1214 yrkas på en prövning avmöjligheterna alt bygga ut biståndsutbildningen vid och allprövningen också bör avse elt inordnande av den ulbildning som ges vid iSundsvall/. I moiionen 1776 yrkas på en undersökning avmöjligheterna all koppla samman den nu befintliga allmänna linjen föriransportadminisiralion vid högskolan i /med en"bislåndslinje" för iransporl-teknik vid . Avproposilionen 113 framgår all regeringen - i likhet med biståndspolitiskaulredningen - funnit anledning alt föranstalta om en utredning rörandeuivecklingssamarbeleis framlida utbildningsbehov som helhet och alt denbiståndsulbildning som förmedlas vid kommer au ingå som en ceniralfråga i ulredningen. Denna utredning, som välkomnas av utskoliel, torde kommaatt tillsällas . Motbakgrund av atl ulredningen kan förutsättas komma au allsidigi prövaSandöskolan och dess framtida utbildningsformer avslyrker utskoliel de nu UU 1978/79:30 25 akluellamotionerna 1214 och 1776. Ulskoltel,som tillstyrker förslagen rörande biståndsutbildningsnämnden (BUN) i såvälbudgetpropositionen som propositionen 113, hemsläller 1. alt avslår molionerna 1978/79:1214 och1978/ 79:1776, 2. all med bifall lill budgetpropositionensförslag lill () för budgetårel 1979/80 anvisarell förslagsanslag av , 3. att med bifall till förslag härom iproposilionen 1978/79:113 bemyndigar regeringen alt av medel under reservationsanslagetC 2. Bilalerall utvecklingssamarbete, posten Ofördelad reserv, för budgetårel1979/80 ta i anspråk högsl . för (). Närvarandevid ärendets slutbehandling: (), (),förste vice lalmannen (), (), (),(), (c), (), (),(), (), (), (),() och Axel (). vidpunkten 1.2.4 (Folkrörelsernas och övriga organisalioners u-landsinformalion)av , , , , , och (samtliga s), som anser (/e/s atl den del av ulskotiets yttrande som på s.7 börjar med 'T s-rnolionen 2282" och på s. 8 slutar med "väsenlligbelydelse." bort ha följande lydelse: Ulskolletfinner del moliveral all generella bidrag anslås till SCC (Swedish CooperaliveCentre) för information om den omfallande och betydelsefulla verksamhel som SCCbedriver. Anslaget bör utgå till stiftelsen som sådan och inle lill dehuvudorganisationer som slår bakom SCC. Likaledes finner utskoliel del befogalatt Svenska FN-förbundel saml en krislen samarbetsorganisation med inriklningpå u-landsfrågor ingår i den utökade kretsen. 1 propositionenkonstateras alt elt flertal remissorgan avvisar ulrednings- UU 1978/79:30 26 majoritetensförslag all la med LRF, SFR och SHIO bland de organisalioner som skall få delav de generella bidragen. Icke deslo mindre föreslår regeringen au dessaorganisalioner skall få generella bidrag. Ulskoltel kan emellertid inte delauppfattningen att dessa organisalioner skall inkluderas i kretsen avorganisationer som erhåller generella bidrag. De föreslagna organen kan inlebetecknas som med löntagarorganisationer jämförbara fackliga organisationer.LRF slår som en av huvudorganisationerna bakom SCC och fårdärförgenom sillengagemang i SCC del av de generella bidragen. De två andra organisationernakan få anslag till u-landsinformation genom SIDA;s anslag lill övrigaorganisationer. Skulle de inkluderas bland de organisationer som får generellaanslag, är del myckel svårt atl göra gränsdragningar till andra organisationer,som 1. ex. de poliliska partierna, deras ,Lulherhjälpen, Röda korset och handikapporganisationerna. Moldenna bakgrund tillstyrker utskottet motionen 2282 i förevarande del. dels all uiskoliels hemställan i momenlel 3underpunkten 1 (s. 12) bort ha följande lydelse: 3. atl med bifall lill motionen1978/79:2282, yrkandei 2, och med ändring av propositionen 1978/79:113 som sinmening ger regeringen lill känna vad ulskollet anfört angående folkrörelsernasoch övriga organisalioners u-landsinformalion. vidpunkten 1.2.4 (Folkrörelsernas och övriga organisationers u-landsinformation)av och (båda m): Enligtvad utskoliel erfarit beaklas studieförbundens medlemslal vid fördelningen avanslaget till u-landsinformation med 22,5 96. Från början rådde icke enighet mellanstudieförbunden om vilken praxis som skulle användas vid fördelningen avanslaget. Genom all en organisation kan tillämpa en princip omkollektivanslutning blir medlemsantalet så stort atl även med faktorn 0,225oräuvisa kan uppstå vid fördelningen. Enligtvår uppfattning borde slörre hänsyn tas till informationsverksamheten somsådan inom resp. studieförbund. I alla händelser borde inle medlemskap i vissaorganisalioner medföra att en person kan räknas vid fördelning avanslagen lill u-landsinformalion.