bet · G201LU14 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av motioner om vissa familjerättsliga frågor 1 motionen 1978/79:1196 av () ochNils () yrkas att hos regeringen begär attfamiljelagssakkunniga flr i uppdrag att utreda frågan om behandlingen avindividuell pensionsförsäkring vid bodelning. Imotionen 1978/79:1202 av m. (m)yrkasatt hos regeringenanhåller om förslag till ändring i på så sätt attefterievandes pensionsförsäkring inte skall anses ingå i giftorättsgodset vidbodelning med anledning av makes död. Imotionen 1978/79:1758 av () och () yrkas attriksdagen upphäver lag om vissa internationella rättsförhållandenrörande äktenskapets rättsverkningar. 1motionen 1978/79:1763 av m. fl. (m) yrkas att hos regeringenbegär en översyn av lagen om vissa internationellarättsförhållanden rörande äktenskaps rättsverkningar i enlighet med vad somanförts i motionen. Imotionen 1978/79:2153 av m. fl. (vpk) yrkas att riksdagenbeslutaratt hos regeringen hemställa om förslagom juridiskt likaställande avolika samlevnadsformer. Gällandeordning beträffande makars egendom Enligt (GB) äger vardera maken denegendom som han eller hon inför i boet vid äktenskapets ingående ellerförvärvar under äktenskapet. Av 6 kap. 1 § GB följer att make har giftorätt iden andres egendom. Giftorätten är inte en andel i makarnas bo utan kanbetraktas som ett anspråk från den ene makens sida på att få del i andre makensegendom. Anspråket kan realiseras först vid bodelning i samband medäktenskapets upplösning eller vissa andra händelser. Egendom vari make hargiftorätt kallas giftorättsgods. Genom äktenskapsförord kan makar avtala attnågon giftorättsgemenskap inte skall råda i äktenskapet eller att giftorättinte skall finnas i viss egendom. Egendom vari andre maken inte har giftorättkallas enskild egendom. I testamente eller gåvohandling kan också föreskrivasatt den egendom som tillfaller mottagaren skall vara hans eller hennes enskildaegendom. I 6 kap. 1 § andra stycketGB finns ett undantag från regeln att i princip all 1 1978/79. LU1978/79:14 2 makars egendom ärgifloräitsgods. Undanlaget gäller rättighetersom ej kan överiåtas eller eljest är av personlig art. Beträffande sådanarättigheter skall bestämmelserna om giftorätt tillämpas endasl såvida de inte strider mot vad som särskilt gällermed avseende på rättigheterna. Som exempel pårättigheter som inte är föremål lör giftorätt kan nämnasrätt till underhållsbidrag, rätttill avlöning, fordran på grund av privat sjuk- eller olycksfallsförsäkring ochimmateriell äganderätt. Ocksåen persons rättigheter enligt lagen om allmän försäkring hörhit. Rätt till folkpension och tilläggspension ingårsåledes ej i giftorättsgodset. Detsamma gäller statlig tjänstepension. Enligt praxis ansesinle heller privata tjänstepensioner tillhöra giftorätlsgodset.Annorlunda förhåller sig saken när en person tagit en individuellpensionsförsäkring utan samband med tjänst.Det tekniska återköpsvärdei (kapitalvärdet) anses utgöraen tillgång i boet, vilken ingår i giftorätlsgodset. Som tidigare berörtsrealiseras en makes giftoräitsanspråk först vidbodelning. Bodelning skall äga rum medanledning av boskillnad, äktenskapsskillnad eller ene makensdöd. Bodelningen innebär atl makarnas giftorättsgods fördelas mellan dem eller- i fall denene maken avlidit- mellan den efterlevande maken och den avlidnes arvingar. Såvida annat inle avtalas äger vardera maken eller dennes arvingar rätt att vid bodelningen på sin lott få egendomlill ett värde som motsvarar hälften av boets behållning. Har den ene maken en individuell pensionsförsäkring gäller som ovan redovisats att försäkringen utgör giftorättsgods.Vid bodelning med anledning av skilsmässahar därför den andre maken anspråk på att ocksåkapitalvärdet av försäkringenskall beaktas vid bestämmandet av det belopp som skall fördelas mellan makarna. Detsamma gäller vid ene makens död. Har exempelvis den efterlevande maken en individuell pensionsförsäkring, härden andre makens arvingar således rättatt utöver hälften av boets övriga behållning fåhälften av försäkringenskapitalvärde och detta även om försäkringen ärden enda eller huvudsakliga tillgångeni boet. Den efterlevande får i sådant fall avstå från hälften av sina framtida pensionsförmåner. Beträffande andra typer av pensioner gäller däremotau de inle skall ingå i bodelningen utan förbehållas denpensionsberättigade maken. Det sagda gäller för de fall den avlidne maken har barn, vare sigbarnen är från äktenskapet med den efterievandemaken eller ej. Saknar den avlidne bröstarvingartillfaller i stället kvarlåtenskapen den efterlevande maken. Den senare får med andra ord hela behållningen i boet, varav hälften som giftorättoch hälften som arv. För arvet skall maken i förekommande fall betala arvsskatt. Ingår en individuell pensionsförsäkring i boetkommer hälften av försäkringenskapitalvärde att arvsbeskattas. Internationella rättsförhållanden beträffande makars egendom GB är i princip tillämplig endast på rättsförhållandenmellan makar som är svenska medborgare. Är den ene eller bådamakarna utländska medborgare LU 1978/79:14 3 fårfrågan om vilken lag som skall tillämpas avgöras enligt internationelltprivaträttsliga normer. Normerna kan medföra att svensk domstol har atttillämpa en främmande stats äktenskapsräti i ett äktenskapsmål mellan utländskamedborgare som anhängiggjorts här i landet. Bestämmelseromtillämplig lag beträffande rättsverkningar av äktenskap mellan medborgare iolika länder har funnits i en särskild lag, lagen omvissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskaps rättsverkningar.Lagstiftningen föranleddes av att 1912 ratificerade en i 1905avslutad konvention angående konflikter mellan olika lagar i fråga om vissarättsverkningar av äktenskap. Enligt 1 § lag fick Kungl. Maj:t rättatt under förutsättning av ömsesidighel förordna att i fråga om tillämpning avfrämmande stats lag de bestämmelser som meddelats lag och som varupptagna i skulle lända lill efterrättelse här i landet.Bestämmelserna i lagen och konventionen reglerar vilken lag som skall tillämpaspå vissa rättsförhållanden mellan makar. Beträffande makarsförmögenhetsförhållanden stadgas att äktenskapets rättsverkningar i brist påavtal mellan makarna skall bestämmas av lagen i den stat mannen tillhörde vidtiden för äktenskapets ingående. Vidare gäller att frågan huruvida makar fårupprätta avtal om förmögenhetsförhållandena under äktenskapet eller ändra ellerupphäva ingångna avtal skall avgöras enligt lagen i makarnas hemland. Denrättsliga giltigheten av sådana avtal eller vilken verkan avtal kan ha skalldäremot bedömas enligt lagen i den stat mannen tillhörde vid tiden föräktenskapets ingående. Har avtalet slutits under äktenskapet tillämpas docklagen i makarnas hemland vid avtalels ingående. Sedanjämväl , , , , och Tysklandtillträtt konventionen förordnade Kungl. Maj:t genom kungörelse 1912 med stödav bemyndigandet lag att bestämmelserna i lagen och konventionenskulle tillämpas i . Genom kungörelse 1929 meddelades ett ytterligaresådant förordnande sedan också och staden lilllrätl konventionen.Konventionen sades upp av i förhållande till och 1962i förhållande till övriga stater. Ytterligare stater har sedermera sagt uppkonventionen. Eftersom ömsesidighetskravet lag i och med Sverigesfrånlräde är uppfyllt har regeringen upphävt kungörelsernafrån 1912 och 1929 om tillämpningen av . Något upphävande av1912 års lag har däremot inte kommit lill stånd. Lagen är emellertid intelängre direkt tillämplig i något fall. Det har dock ansetts att lagen än sålänge ger uttryck för allmänna internationellt privaträltsliga grundsatser påområdet och därför fortfarande i viss mån är vägledande för rätlsiillämpningen(se NJA 1 1970 s. 420 och prop. 1973:158 s. 24). Beträffandemedborgare i de nordiska länderna finns särskilda bestämmelser om makars förmögenhetsförhållandeni förordningen (1931:429) om I*1978/79. LU 1978/79:14 4 vissainternationella rättsförhållanden rörande äktenskap, adoption ochförmynderskap. 1 motionen 1196 (fp) framhålls att rätten till enindividuell pensionsförsäkring otvivelaktigt kan ha ett betydande kapitalvärdei vissa fall, särskilt då den försäkrade närmar sig pensionsåldern. Vidbodelning efter skilsmässa eller boskillnad kan del te sig befogatatt den inte pensionsberättigade maken får del av pensionsförmånen. Han ellerhon kan ordna det så att försäkringen delas upp på två och därigenom få en egenålderspension och säkra sitt underhåll om maken lever än den andre. Iandra fall åter kan en sådan konsekvens av gällande ordning enligt motionärernavara mindre tillfredsställande. Vadgäller bodelning efter den ene makens död anser motionärerna att regeln attindividuell pensionsförsäkring är giftorättsgods får direkt obilliga följder.De anför som exempel att mannen har en försäkring som har ett kapitalvärde av100 . och hustrun avlider. Är försäkringen huvudtillgången, tillfallerhälften av denna barnen. Mannen får då klara sin ålderdom på en till hälftenreducerad pension. Enligt motionärernas mening är det angeläget att frågan omhur pensionsförsäkringarna skall behandlas vid bodelning får en lösning somgaranterar alt make får undanta rätten till pensionen, om detta med hänsyn tillomständigheterna är skäligt. 1 motionen 1202 (m) anförs att i de fallpensionsförsäkring utgör giftorättsgods efterievandes egen pensionsförsäkringkan drabbas av arvsbeskattning. Detla anser motionärerna stötande, eftersomäven sådana pensionsförsäkringar har en klar försörjningsfunktion samt saknarrealiserbart värde, eftersom de inte kan återköpas eller belånas. Dessutominkomst-beskattas utfallande pensioner i sin helhet. Molionärernaföreslår att ändring görs i på så sätt att efterievandespensionsförsäkring inte skall anses ingå i giftorältsgodset vid bodelning medanledning av makes död. Till dess bestämmelser ändras börman finna en ändamålsenlig lösning inom arvs- och gåvoskatlelagstiftningensram. I motionen 1758 (fp, c) erinras om att i mångaländer gäller en äktenskapslagstiftning som inte ger kvinnan några ekonomiskarättigheter. lag kan leda lill att en kvinna som bor i men ärgift med utländsk man i värsta fall gör stora rättsföriuster, som hon troligeninte haft en aning om. Motionärernaanser att konventionen och lagen måste anses slå i strid med de tankar somkommit till uttryck i FN:s Väridsaktionsplans kapitel om familjen i det modernasamhället. Enligt kapitlet bör genom lagstiftning och andra åtgärder män ochkvinnor garanteras full rättskapacitet och möjlighet alt utöva den i fråga ompersonliga rättigheter och äganderätt - inklusive rätt LU 1978/79:14 5 attförvärva, förvalta, äga, avyttra och ärva egendom (inklusive egendom somförvärvats under äktenskapet). Motionärernaerinrar om atl eventuella inskränkningar i dessa rättigheter måste gälla förbåda parter lika. Principen om lika rättigheter och delat ansvar i äktenskapetinnebär vid äktenskapets upplösning att skilsmässoförfarandei förenklas ochgrunderna för upplösning liberaliseras och tillämpas lika för båda parter. Ävenom 1962 sagt upp konventionen och lagen därför inte ipraktiken kan tillämpas längre ger lagen fortfarande fullmakt åt regeringen atlnär som helst avtala med främmande stal om att lagen skall tillämpas för vissainternationella äktenskap. Molionärerna vill inte göra gällande att regeringenhar för avsikt sluta fördrag med någon stat i denna fråga och anser attregeringen inle behöver ha denna fullmakt. Härtill kommer atl föredragandestatsrådet i prop. 1973:158 uttalat att det var klart all lagen i väsentligadelar var analogiskt tillämplig. 1 rättspraxis har högsta domstolen menat alllagen än så länge i stor utsträckning ger uttryck för "allmännainternationella privaträttsliga grundsatser". Eftersom lagen fortfarandeär intagen i lagboken, anser motionärerna att den i varje fall kan åberopas. Motionärernaär medvetna om att den internationella privaträtten av naturliga skäl är ettmycket invecklat rättsområde och atl inle kan eller bör tvinga påmedborgare i andra länder våra regler om äktenskapels rättsverkningar. Men förden skull finns det enligt motionärerna inte anledning att behålla enlagstiftning i som - oavsett om den skall tillämpas eller inte - geruttryck för en uppfattning om äktenskapets rättsverkningar som strider mot denrådande officiella uppfattningen både i och FN. I motionen 1763 (m) uttalas inledningsvis att ettdomstolsavgörande i en familjerättslig fråga väckte viss uppmärksamheti den svenska pressen. Det gällde de ekonomiska rättsverkningarna av ettäktenskap mellan en svensk kvinna och en österrikisk man som båda var bosatta iSverige. 1 samband med äktenskapsskillnad mellan dem hade på mannens begäranadvokat förordnats all verkställa bouppteckning och bodelning mellan makarna.Mannen begärde senare atl bodelningsförrättaren skulle entledigas, eftersomösterrikisk lag till följd av mannens medborgarskap skulle tillämpas påmakarnas förmögenhetsförhållanden. Enligt den lagen förekom inte någonmotsvarighet till vår giftorätt utan all makarnas egendom var enskild. Vidsådant förhållande borde därför någon bodelning ej ske. tingsrättentledigade också den tidigare förordnade bodelningsförrättaren. Enligtmotionärerna kan bestämmelserna lag ha till följd att en svenskkvinna som här i lever i äktenskap med en utländsk man plötsligt vid enäktenskapsskillnad kan finna atl hon inle har någon rätt lill den egendom somhon betraktat som makarnas gemensamma. LU1978/79:14 6 atl äktenskap mellan parter av olikanationalitet blir alll vanligare, framstårbestämmelserna i lagen enligt molionärerna som otillfredsställande och otidsenliga. Motionärernauttalar att när det gäller internationella rättsförhållanden del kan vara förenat med svårigheter att genomföra en snabb ändring. Missförhållandena medde nuvarande bestämmelserna är dock sådanaalt motionärerna anser alt regeringen bör tillse atl nuvarande regler ersätts av mer tidsenliga bestämmelser. Motiveringen lill molionen 2153(vpk) finns i motionen 1978/79:2152, vari uttalas att alla människor har behov av både nära känslomässiga kontakter och en vidaresocial gemenskap. Enligt motionärerna måste familjen bryta sin isolering och öppna sig utåtbåde för dess egen skull och för alla demsom av olika skäl slår utanför familjegemenskap. Alternativaformer för samlevnad och gemenskap måste enligt molionärernalikställas. Frågan om giftorätt i pensionsförsäkringarbehandlades av familjerättskommittén i dess betänkande(SOU 1964:34 och 35) Äktenskapsräti. Kommitténföreslog att om den ene maken hade sådana rättighetersom omfattas av 6 kap. 1 § andra stycket GB skulle vidbodelning efter boskillnad eller äktenskapsskillnadden andre i viss utsträckning ha rätt lill kompensation ur boet. Beträffande bodelning efter ene makens död ansåg kommittén att efterlevande makes rätt lill pension eller livränta regelmässigtborde tillkomma maken utan intrång ellerskyldighet att lämna vederlag för eller andra avgifter. Detta gällde vare sig efterlevande maken själv skapat sin rättgenom egen pensions- eller livränleförsäkring ellermaken fån sådan försäkring på annat sätt. Kommitténföreslog att en särskild bestämmelseskulle införas i GB om att efterievande make ägei" att av sitt giftorättsgods frånbodelningen undanta rätt till egen pension eller livränta, såvittdenna med hänsyn till makarnas villkor och omständigheterna i övrigtprövas skälig. Kommitténsförslag i förevarande del ledde inte till lagstiftning. Internationella rättsförhållanden beträffande makars egendom Familjerältskommitténavlämnade 1969 ett betänkande (SOU 1969:60) Internationell äktenskaps- och arvsrätt. Belänkandet innehöll bl. a. förslaglill en ny lag om internationella rättsligaförhållanden rörande äktenskap, vilken skulle ersätta bl. Kommitténs förslag i den del det gällde makarsrättsförhållanden ledde inte lilllagstiftning. I stället överiämnades betänkandet såvittavsåg reglerna om makars rättsförhållanden m. m. genom LU 1978/79:14 7 tilläggsdirektiv till familjelagssakkunniga (Ju 1970:52) för fortsatta överväganden isamband med deras utredningsarbete. Vid riksdagsbehandlingen av prop. 1973:32 medförslag till lag om ändring i m. m. väcktes en motion varitogs upp frågor rörande andra samlevnadsformer än samlevnad mellan rhan ochkvinna i äktenskap eller i andra äktenskapsliknande former. I sitt av riksdagengodkända betänkande LU 1973:20 (s. 116) avstyrkte utskottet bifall tillmotionsyrkandena. Beträffande samlevnad mellan fler parter än två konstateradeutskottet att uppstått en del samlevnadsformer avgruppkaraktär. De fick dock enligt utskottet fortfarande anses ovanliga.Uppenbart innehöll de mycket av konfliktstoff och komplikationer. Utskottetansåg inte att de då borde bli föremål för några uttalanden från riksdagenssida. Vidbehandlingen av ett motionsyrkande om de homosexuellas ställning uppgavföreträdare för familjelagssakkunniga för utskottet att en central fråga förutredningen blir att ta ställning till hur det framtida äktenskapsrättsligaregelsystemet - t. ex. regleringen av de ekonomiska rättsverkningarna - skallåterverka på det civilrältsliga förhållandet mellan andra samlevande par. Ettbehov av korresponderande rättsregler föreligger inte bara i fråga om sådantvaraktigt sammanboende mellan en ogift man och en ogift kvinna som till detyttre liknar ett äktenskap. De juridiska problemen är delvis desamma också vidsammanlevnad mellan två personer av samma kön eller mellan nära släktingar. Desakkunniga hade därför för avsikt att ta upp till behandling även de rättsligaproblem som aktualiseras vid samboende när parterna är homosexuella. Familjelagssakkunniga har i uppdrag att se över denfamiljerättsliga lagstiftningen. På grundval av ett av de sakkunniga avgivetdelbetänkande genomfördes en partiell reform av i första handäktenskapsrätten. 1977 avgav de sakkunniga ytterligare ett delbetänkandeangående underhåll till barn och frånskilda, vilket låg till grund för den 1978genomförda reformen av den familjerältsliga underhållsskyldigheten (prop.1978/79:12, LU 1978/ 79:9). De sakkunniga fortsätter sitt arbete med övrigadelar av utredningsuppdraget och behandlar f n. reglerna om giftorätt ochandra ekonomiska rättsverkningar av äktenskapet. De sakkunniga har år 1978utgivit en rapport (SOU 1978:55) Atl sambo och gifta sig. Rapporten aren undersökning av orsakerna till den sjunkandegiftermålsfrekvensen och ökningen av antalet sammanboende ogifta par. LU 1978/79:14 8 I betänkandet behandlar utskottet fen) motioner omfamiljerättsliga frågor. I två av motionerna tas upp spörsmål om giftorätt iindividuella pensionsförsäkringar, och två motioner rör lagstiftningen ominternationella rättsförhållanden när det gäller makars egendom. En motionavser frågan om juridiskt likställande av olika samlevnadsformer. Enligt6 kap. 1 § första stycket (GB) har make giftorätt i den andresegendom. Giftorätten är inte en andel i makarnas bo utan kan betraktas som ettanspråk från den ene makens sida på att fl del i den andre makens egendom.Anspråket kan realiseras först vid bodelning i samband med boskillnad,äktenskapsskillnad eller ene makens död. Genom äktenskapsförord kan makaravtala att någon giftorättsgemenskap inte skall råda i äktenskapet eller attgiftorätt inte skall finnas i viss egendom. 1 testamente eller gåvohandling kanockså föreskrivas att den egendom som tillfaller mottagaren skall vara hanseller hennes enskilda egendom. 1 § andra stycket GB finns ett annat undantag från huvudregeln att allmakars egendom är giftorättsgods. Undantaget gäller rättigheter som ej kanöveriåtas eller eljest är av personlig art. Beträffande sådana rättigheterskall bestämmelserna om giftorätt tillämpas endast såvida de inte strider motvad som särskilt gäller med avseende på rättigheterna. Som exempel pårättigheter som inte är föremål förgiftorätt kan nämnasen persons rättigheterenligt lagen om allmän försäkring. Rätt till folkpension och tilläggspensioningår således ej i giftorättsgodset. Detsamma gäller statlig tjänstepension.Enligt praxis anses inte heller privata tjänstepensioner tillhöra giftorättsgodset.Annoriunda förhåller sig saken när en person tagit en individuellpensionsförsäkring utan samband med tjänst. Det tekniska återköpsvärdei(kapitalvärdet) anses utgöra en tillgång i boet, vilken ingår i giftorättsgodset. Somtidigare berörts realiseras en makes giftorättsanspråk först vid bodelning.Bodelningen innebär att makarnas giftorättsgods fördelas mellan dem eller - ifall den ene maken avlidit - mellan den efterlevande maken och den avlidnesarvingar. Såvida annat inte avtalas äger vardera maken eller dennes arvingarrätt att vid bodelningen på sin lott få egendom till ett värde som motsvararhälften av boets behållning. Härden ene maken en individuellpensionsförsäkring, har den andre maken vid bodelning med anledning avskilsmässa anspråk på att också kapitalvärdet av försäkringen skall beaktas vidbestämmandet av det belopp som skall fördelas mellan makarna. Detsamma gällervid ene makens död. Har exempelvis den efterievande maken en individuellpensionsförsäkring, har den andre makens arvingar således rätt att utöverhälften av boets övriga behållning få hälften av försäkringens kapitalvärde.Beträffande andra typer av pensioner gäller däremot såsom framgår av det ovananförda att de inte skall ingå i bodelningen utan förbehållas denpensionsberättigade maken. LU 1978/79:14 9 Saknar den avlidne bröstarvingar tillfaller istället kvarlåtenskapen den efterlevande maken. Den senare flr med andra ordhela behållningen i boet, varav hälften som giftorätt och hälften som arv. Förarvet skall maken i förekommande fall betala arvsskatt. Ingåren individuellpensionsförsäkring i boet kommer således hälften av försäkringens kapitalvärdeatt arvsbeskattas. 1motionen 1196 framhålls att rätten till en individuell pensionsförsäkring kanha ett betydande kapitalvärde och att det vid bodelning efter skilsmässa mångagånger kan te sig befogat att den inte pensionsberättigade maken på något sättfSr del av försäkringens värde. Vid bodelning efter den ene makens död ansermotionärerna däremot att regeln om giftorätt i pensionsförsäkring flr obilligaföljder. De anför som exempel att mannen har en försäkring som har ettkapitalvärde av . och hustrun avlider. Är försäkringenhuvudtillgången, tillfaller hälften av denna barnen. Mannen får då klara sinålderdom på en till hälften reducerad pension. Enligt motionärernas mening ärdet angeläget att frågan om hur pensionsförsäkringarna skall behandlas vidbodelning flr en lösning som garanterar att make för undanta rätten tillpensionen, om detta med hänsyn till omständigheterna är skäligt. Motionärernayrkar att familjelagssakkunniga får i uppdrag att utreda frågan om behandlingenav individuell pensionsförsäkring vid bodelning. Motionärernai motionen 1202 yrkar att förslag skall föreläggas om ändring i GB avinnebörd att efterievandes pensionsförsäkring inte skall ingå igiftorättsgodset vid bodelning efter makes död. Motionärerna erinrar om attefterievande makes egen pensionsförsäkring kan drabbas av arvsbeskattning.Detta anser de stötande, eftersom även sådana pensionsförsäkringar har en klarförsörjningsfunktion samt saknar realiserbart värde, då de inte kan återköpaseller belånas. Utskotteterinrar om att frågor rörande giftorätt och andra ekonomiska rättsverkningar aväktenskapet f. n. övervägs av familjelagssakkunniga. Enligt inhämtadeupplysningar har de sakkunniga för avsikt att därvid även ta upp den imotionerna 1196 och 1202 aktualiserade frågan om individuellapensionsförsäkringars behandling vid bodelning efter den ene makens död. Syftetmed motionerna är således redan tillgodosett. Motionerna bör därför inteföranleda någon åtgärd från sida. 1 motionen 1758 yrkas att lag om vissainternationella rättsförhållanden rörande äktenskapets rättsverkningar skallupphävas, och i motionen 1763 begärs att samma lag skall ses över. Lageninnehåller bestämmelser om vilket lands lag som skall tillämpas beträffanderättsverkningar av äktenskap där den ene maken eller båda makarna är utländskamedborgare.