bet · G201FiU5 · 1978-12-31 00:00:00 — Som vi skall se i den följande redovisningen ärheltidsföretagarna som grupp betraktad genomsnittligt mera lika sinalöntagartvillingar och alla jämnåriga än heltidsjordbrukarna. Vi påminner omatt genomsnittlig sammanräknad inkomst bland de 173 heltidsföretagarna ilevnadsnivåundersökningens urval är praktiskt tagel densamma som genomsnittetför alla jämnåriga. 1.1 Disponibel inkomst och konsumtionsutrymme Givet den inkomst företagarna uppgivit till beskattninghar de genomsnittligt något lägre disponibla inkomster och mindrekonsumtionsutrymme än jämnåriga löntagare med samma sammanräknade inkomsterenligt inkomststatistiken. Disponibel inkomst och konsumtionsutrymme perfamiljemedlem fram-räknad pä basis av deklarationsuppgifter samtregisteruppgifter om slutlig skatt och om bidrag och socialförsäkringar förheltidsföretagare, för jämnåriga löntagare av samma kön och med sammasammanräknad inkomst samt för alla jämnåriga av samma kön Sammanräknad inkomst tillbeskattning för 33 800 Disponibel inkomst 1973: Egen disponibel inkomst Disponibel familjeinkomst för intervjuperson och make/maka 30 910 FiU 1978/79: 5 Andel utan disponibel familjeinkomst Andel med imder 10 000 i disponibel familjeinkomst Konsumtionsutrymme: Konsumtionsutrymme per familjemedlem = disponibel familjeinkomst minus existensminimum/ antal familjemedlemmar Andel utan konsumtions-utrymme eller under existensminimum Andel med 5 000 eller mer under existensminimum Uppgift om konsumtionsutrymme kan ej framräknas När disponibel inkomst beräknas på basis avdeklarationsuppgifterna och registeruppgifter om debiterad slutlig skatt och omerhållna socialförsäkringar och bidrag hade heltidsföretagarna 1973 genomsnittligtnågot lägre disponibla inkomster än löntagartvillingarna och än alla jämnåriga.Skillnaderna är dock väsentligt mindre än motsvarande för jordbrukarna.Genomsnittlig disponibel familjeinkomst för företagarna var 30 910 och förlöntagartvillingarna 32 870. För alla jämnåriga av samma kön var genomsnittligdisponibel familjeinkomst . Liksom för jordbrukarna förklaras dessaskillnader i disponibel inkomst, som vi skall se, av skatte- ochbidragssystemets verkningar. Enligtvåra beräkningar hade företagarna genomsnittligt ca perfamiljemedlem och år till förfogande för privat konsumtion utöver den s. k.existensminiminormen, som 1973 var för en tvåbarnsfamilj plus defaktiska bostadskostnaderna. Motsvarande konsumtionsutrymme blandlöntagartvillingarna uppgick till ca 5 500 per familjemedlem och år. I tvillinggruppenav alla jämnåriga var konsumtionsutrymmet ca 5 300. 28procent av heltidsföretagarna jämfört av löntagartvillingarnaoch av alla jämnåriga i befolkningen hade enligt dessa beräkningaren disponibel familjeinkomst understigande existensminiminormen. Återigenoch med hänvisning till hur beräkningarna gjorts vill vi erinra om att dessasiffror ej bör tas helt bokstavligt. Utan korrigeringar för inkomster underskattepliktsgränsen, för hemmaboende barns inkomster samt för vissa samboendeförhållanden är dessa andelar FiU 1978/79: 5 Det är i huvudsak de relativa nivåernasom bör beaktas, inte de absoluta. Vidare måste man liksom för jordbrukarna tahänsyn till den totala bilden av de ekonomiska förhållandena och alltså beaktaäven likviditet, förmögenhet och faktisk konsumtionsnivå. 1.2 Likviditetssituation och förmögenhet Företagarnas likviditetssituationär något bättre än löntagartvillingarnas och är även något bättre änmotsvarande för alla jämnåriga i befolkningen. En klart större andel avföretagarna har förmögenhet över skattepliktsgränsen. Likviditet och förmögenhet enligt intervju- ochregisteruppgifter för heltidsföretagare , för jämnårigalöntagare av samma kön och med samma sammanräknad inkomst och för allajämnåriga av samma kön Jämnåriga löntagare med samma inkomst Alla jämnåriga av samma kön Andel som saknar kontantmarginal om Andel som kan skaffa fram 2 500 genom uttag från eget bankkonto Andel med inkomst av kapital enligt deklarationen Medelinkomst av kapital bland dem som har kapitalinkomst 1 797 Medelförmögenhet bland dem som har skattepliktig förmögenhet 257 000 Andel vars make/maka hade del av skattepliktig för mögenhet Medelförmögenhet bland makar med skattepliktig förmögenhet 49 000 171 000 * 221 000 av företagarna harkontantmarginal, dvs. kan skaffa fram om så skullebehövas. Motsvarande andelar bland löntagarna och alla jämnåriga är 85 procentrespektive . Företagarna uppgav sig i större utsträckning än de bådaandra grupperna kunna skaffa dessa pengar genom lån i bank, blandföretagarna jämfört bland såväl lön-5 1978/79. FiU1978/79: 5 tagarna som alla jämnåriga. Skillnaden i andel som harpengarna tillgängliga på eget bankkonto är ganska obetydlig. Beträffande andelen med inkomst av kapital föreligger ingastatistiskt säkerställda skillnader mellan grupperna men resultaten tyder påatt andelen är något större bland företagarna. Medelinkomsten av kapital tycksockså vara något större bland företagarna än bland de båda andra grupperna.Skillnaderna i Ukviditet är således mindre mellan företagarna och löntagartvillingarnabåde enligt intervjuuppgifterna om kontantmarginal och enligtregisteruppgifterna om inkomst av kapital än mellan jordbrukarna och derastvillinggrupper. Av företagarna hade 1973 skattepliktigförmögenhet, dvs. tillsammans med make/maka tillgångar som enligt skattemässigaregler värderats till . Medelförmögenheten bland dem medskattepliktig förmögenhet var ca . Bland löntagarna uppgickmotsvarande andel till och förmögenhetens genomsnittliga värde tillca . Skillnaden i medelförmögenhet beror dock till stor del påatt en större andel av förmögenheten är registrerad på maken/makan ilöntagarhushållen än i företagarhushållen. Andelen av företagarna med make/maka med del avskattepliktig förmögenhet registrerad var avsevärt större än motsvarande andelbland löntagarna, jämfört . Medelförmögenheten blanddessa var dock lägre bland företagarna än bland löntagarna, 49 400 kronorjämfört med . Som tidigare påpekats hade gränsen för skattepliktigförmögenhet 1975 höjts till i samband med att nyataxeringsvärden för fastigheter börjat tillämpas. Trots detta hade 1975 andelenmed skattepliktig förmögenhet ökat bland såväl företagarna som löntagarna,bland företagarna till och bland löntagarna till . Skattepliktig förmögenhet 1975 enligtregisteruppgift frän deklarations-materialet för heltidsarbetande företagare2066 är, för jämnåriga löntagare av samma kön och med samma sammanräknadinkomst 1973 samt för alla jämnåriga av samma kön Jämnåriga löntagare med samma inkomst Alla jämnåriga av samma kön Andel med skattepliktig förmögenhet 1975, lägst Medelförmögenhet bland dem som har förmögenhet Andel vars make/maka har skattepliktig förmögenhet Medelförmögenhet bland makar med del i skattepliktig förmögenhet FiU1978/79: 5 Medelförmögenheten bland dem med skattepliktig förmögenhethade bland företagarna ökat till och bland löntagarna till . Andelen med make/maka med registrerad del av skattepliktigförmögenhet hade likaså ökat, bland företagarna till och blandlöntagarna till . Medelförmögenheten bland dessa uppgick detta årtill bland företagarna och till bland löntagarna. Som tidigare påpekats i samband med jämförelsen avjordbrukarnas och löntagarnas förmögenhetsförhållanden, undervärderaslöntagarnas tillgångar eftersom deras kumulerade pensionsrättigheter inomATP-systemet ej kunnat beaktas. 1.3 Skatte- och bidragssystemets verkningar 1973 och 1975 Av tabell 1 framgick attföretagarna 1973 genomsnittligt hade ca . lägre disponiblafamiljeinkomster än löntagartvillingarna med samma sammanräknad inkomst ochatt de även kan ha haft något lägre egna disponibla inkomster. Dessa skillnaderförklaras, som framgår nedan, till stor del av skatte- och bidragssystemetsverkningar under detta år. Företagarnagjorde 1973 större avdrag och betalade mer i skatt än löntagarnavilket fick till följd att företagarnas inkomst efter skatt blev lägre än motsvarande inkomst bland löntagarna. Skattesystemets genomsnittliga för heltidsföretagare 2066 är, för jämnåriga löntagare avsamma kön och med samma inkomst uppgiven för beskattning samt för allajämnåriga av samma kön Jämnåriga löntagare med samma inkomst Alla jämnåriga av samma kön Inkomstslag: Inkomst av tjänst Därav löneinkomst pension Kapitalinkomst Tillfällig verksamhet Jordbruksinkomst Fastighetsinkomst Rörelseinkomst 410 120 350 930 12 780 370 40 860 130 < 300 * Sammanräknad inkomst Underskott i förvärvskälla 33 800 2 790 32 800 1 550 * 32 530 1440 . Sammanräknad nettoinkomst Allmänna avdrag 31 010 3 720 31 250 1 460 * 31 090 1 510 . 26 710 3 490 29 790 * 3 400 29 570 3 194 Slutlig skatt Inkomst efter skatt 13 360 17 300 11 980 19 270 . 11 900 19 140 . FIU1978/79: 5 Företagarna hade i genomsnitt ca större underskott i förvärvskälla och ca störreallmänna avdrag (sociala avgifter, försäkringar och liknande) än löntagarna.Detta förklarar varför företagarnas beskattningsbara inkomst var ca 3 900kronor lägre än motsvarande inkomst bland löntagarna. Trots den lägre beskattningsbara inkomsten betaladeföretagarna genomsnittligt ca mer i slutlig skatt än löntagarna. Förhållandetförklaras dels av gruppernas skilda förmögenhetsförhållanden och dels avföretagarnas egenavgifter. Resultaten tyder även på attföretagarna hade mindre nytta av socialförsäkringarna men sammanytta av bidragssystemet som löntagartvillingarna. Socialförsäkrings- och bidragssystemetsgenomsnittliga verkningar är 1973 för heltidsföretagare , för jämnårigalöntagare med samma inkomst uppgiven till beskattning och för alla jämnårigaav samma kön Jämnåriga löntagare med samma inkomst Alla jämnåriga av samma kön Sjukpenning alla Sjukpenning bland > 0 Frivillig sjukpenning 958 * 1 687 » 0 Familjebidrag för Vpl Bidragsförskott Socialhjälp, medeltal alla Socialhjälp bland > 0 Summa bidrag Bidrag bland > 0 Andel med bidrag Företagarna erhöll under 1973genomsnittligt ca mindre i sjukpenning än löntagarna, 520 kronorjämfört med . Skillnaden är statistiskt säkerställd. När det gäller de olika bidragen finns inga statistisktsäkerställda skillnader mellan företagarna och löntagartvillingarna. Resultatentyder således på att företagarna erhöll tilläggssjukpenning, moderskapspenning,familjebidrag, bidragsförskott, socialhjälp samt arbetsmarknadsbidrag i nästansamma utsträckning som löntagarna och att företagarna erhöll bostads- ochbarnbidrag till något större genomsnittsbelopp. FiU1978/79: 5 Jämfört med alla jämnåriga är skillnaden i dessa tvåsenare fall statistiskt säkerställd. För att undersöka om den bild av skatte- ochbidragssystemets verkningar som vi fått för är stabil eller omindividernas inkomstförhållanden förändras snabbt, redovisas nedan indikatorerpå inkomstutvecklingen samt bidragssystemets verkningarunder . Av tabell 29 framgår att den sammanräknade inkomsten ökadesnabbare för företagarna än för löntagarna . Skatternaneutraliserade dock denna utveckling och medförde att inkomstutvecklingenefter skatt i princip blev densamma för de båda grupperna. Indikatorer på inkomstutvecklingen mellan 1973och 1975 enligt jämförbara mätt, för heltidsarbetande företagare 2066 är, förjämnåriga löntagare av samma kön och med samma inkomst uppgiven för beskattningår 1973 och för alla jämnåriga i befolkningen Jämnåriga löntagare med samma inkomst Alla jämnåriga av samma kön Inkomst av tjänst 1973 Inkomst av tjänst 1975 19 200 27 300 övriga inkomstslag 1973 övriga inkomstslag 1975 33 800 47 900 32 800 44 400 32 500 42 300 * 1973 Underskott i förvärvskälla Allmänna avdrag 1973 Grundavdrag 1973 Allmänna avdrag och grundavdrag 3 700 3 500 Slutlig skatt 1973 Slutlig skatt 1975 13 400 20 800 12 000 16 000 . Inkomst efter skatt 1973 Inkomst efter skatt 1975 17 300 28 500 Den bild av skattesystemetsverkningar som erhölls för kvarstår i princip oförändrad även för 1975.Dvs. företagarna gjorde även 1975 större avdrag, betalade mer i skatt ocherhöll även då en inkomst efter skatt som var något lägre än motsvarandeinkomst bland löntagarna. Tabell 30 visar att företagarna även 1975 hade mindrenytta av socialförsäkringssystemet än löntagarna. Inte heller detta år förelågnågra FiU1978/79: 5 systematiska skillnader mellan de båda grupperna medavseende på nyttan av bidragssystemet. Socialförsäkrings- och bidragssystemetsgenomsnittliga verkningar är 1975 för heltidsföretagare , för jämnårigalöntagare med samma inkomst uppgiven till beskattning 1973 och för allajämnåriga av samma kön Jämnåriga löntagare med samma inkomst Alla jämnåriga av samma kön Sjukpenning Sjukpenning bland > 0 1 780 3 571 Arbetsmarknadsstöd Arbetsmarknadsstöd bland >0 Bostadstillägg Bostadstillägg bland > 0 Socialhjälp Socialhjälp bland > 0 Andel utan disponibel familjeinkomst Under 10 000 i disponibel familjeinkomst Skatte-, socialförsäkrings- ochbidragssystemets verkningar förklarar tillsammans förhållandet att företagarna,trots en högre sammanräknad inkomst, även 1975 hade lägre disponibla inkomsterän löntagarna. 1.4 Konsumtionsmönster och konsumtionsnivå kunde konstateras att enstörre andel bland företagarna än bland löntagarna hade en disponibelfamiljeinkomst understigande existensminiminormen, jämfört med 10procent. Likaså var det genomsnittliga konsumtionsutrymmet per familjemedlemoch år avsevärt FiU1978/79: 5 lägre bland företagarna än bland löntagarna, 3 990 kronorjämfört med . Detta borde, om inkomstuppgifterna för företagare ochlöntagare vore direkt jämförbara, tyda på en lägre konsumtionsnivå blandföretagarna än bland löntagarna. I tabell 31 återfinns de indikatorer på konsumtionsnivå somfinns tillgängliga inom ramen levnadsnivåundersökning. Somtidigare påpekats ger dessa indikatorer ingen uttömmande bild av den faktiskakonsumtionsnivån. Eftersom så gott som samtliga indikatorer tyder på en högrekonsumtionsnivå bland företagarna, anser vi dock att tabellen övertygande visaratt inkomstuppgifterna för företagare och löntagare ej ger en jämförbar bildav respektive grupps konsumtionsnivå och konsumtionsförmåga. Statistiskt säkerställda skillnader i de båda gruppernasinnehav av konsumtionskapital föreligger i fråga om andelen som äger hus, båtrespektive sommarstuga som i samtliga fall är större bland företagarna än blandlöntagarna. Företagarnas bilar, båtar respektive sommarstugor är ocksågenomsnittligt mer värda än löntagarnas. Indikatorer på konsumtionsmönster ochkonsumtionsnivä bland heltidsföretagare 2066 är samt bland tvillinggrupper avjämnåriga löntagare av samma kön med samma inkomst uppgiven till beskattningoch av alla jämnåriga av samma kön Båtens värde (.) Ej fullt modern bostad Utrustning i bostaden: FiU1978/79:5 Bilaga 1 55 Bor ienfamiljshus 61,3 47,1 49,5 1973 60,1 62,8 61,7 I 32,4 40,9 41,4 I 14,5 18,1 16,9 IMellaneuropa 6,9 7,5 6,8 IÖsteuropa 2,3 1,9 1,7 ISydeuropa 12,1 10,7 10,1 I övrigautlandet 3,5 2,3 1,9 Går på teater 47,4 43,3 46,0 Därav ofta 7,5 5,3 5,6 Går pä bio 32,4 34,7 33,6 Därav ofta 2,3 3,3 2,7 Går pårestaurang 59,5 47,8 47,9 Därav ofta 8,7 4,6 * . Går pådans 37,6 38,6 39,9 Därav ofta 4,6 6,4 5,4 Går påbingo 2,9 9,0 * 7,5 Därav ofta 0,0 1,1 1,2 Företagarna bor i störreutsträckning i enfamiljshus, har genomsnittligt större bostäder ochgenomsnittligt högre bostadskostnader än löntagarna. Resultaten tyderäven på att andelen trångbodda respektive andelen med omoderna bostäder ärnågot lägre bland företagarna än bland löntagarna. En större andel blandföretagarna än bland löntagarna har dessutom i sin bostad tillgång tilldiskmaskin, telefon respektive daglig tidning. De båda grupperna skiljer sig ej från varandra i fråga omandel som gjorde någon form av semesterresa. Företagarna förladedock i mindre utsträckning än löntagarna sina resor till . Förutom attföretagarna uppger sig gå på restaurang i högre utsträckning och ägna sig åtbingo i mindre utsträckning än löntagarna, föreligger inga systematiskaskillnader i den övriga fritidskonsumtionen. När företagarna jämförs med alla jämnåriga i befolkningenkvarstår samtliga ovan nämnda skillnader i fråga om konsumtionsnivå, menskillnaderna är då ej lika markerade som när företagarna jämförs med löntagarnamed samma inkomster. De skillnader i ekonomiskaförhållanden mellan företagare och löntagare med samma inkomster enligtskattestatistiken, som framkommit i redovisningen, är väsentligt mindredramatiska än de som framkom vid jämförelsen mellan jordbrukare och deraslöntagartvillingar. Sammatendenser finns lägre disponibla inkomster, bättre likvidi- FiU1978/79:5 Bilaga 1 57 tet, större förmögenhet men knappast några skillnadersom kan karaktäriseras som paradoxala. Dock bör man notera att jordbrukarna hade ungefär sammakonsumtionsnivå som löntagare med de (låga) inkomster som jordbrukarna harmedan företagarna verkar ha något högre konsumtionsnivå än löntagartvillingarnasmed samma (normala) inkomster. lY Företagarnas levnadsnivå i andra avseenden Redovisningen av företagarnaslevnadsnivå sker liksom för jordbrukarna enligt nedanstående. SÄKERHET TILL LIV OCH EGENDOM FAMILJEFÖRHÅLLANDEN OCH SOCIALA RELATIONER FiU1978/79: 5 I V: 1 Sysselsättning och arbetsförhållanden 1.1 Sysselsättningsvolym och arbetslöshet Företagarna arbetar avsevärt flertimmar än löntagare med samma inkomster och drabbas i mindreutsträckning än dessa av arbetslöshet. Sysselsättningsförhällanden , för jämnåriga löntagare med samma inkomst uppgiven till beskattning1973 och för alla jämnåriga av samma kön Summa tiotal årsarbets timmar 264,0 Kontakt med arbetsförmedlingen: Besök Besök under 19681972 Arbetslöshet: Arbetslös vid intervjutillfället Arbetslöshetsveckor 1973, medeltal Arbetslöshetsveckor, medeltal bland > 0 mer än 2 månader 20,6 * 28,0 . Företagarna är i avsevärt högreutsträckning heltidsarbetande och arbetar mer änlöntagare med samma inkomster. Uppgiven genomsnittlig årsarbetstid är 2 640timmar för företagarna och 1 832 för löntagartvillingar med samma inkomster.Liknande reservationer som anfördes vid jämförelsen mellan jordbrukarnas ochlöntagarnas årsarbetstider är dock relevanta även vid denna jämförelse. FiU1978/79: 5 Företagarna har såväl under 1973.som som föregick intervjutillfället varit avsevärt mindredrabbade av arbetslöshet än löntagarna. har knappt en procent avföretagarna, jämfört med av löntagarna, varit arbetslösa någontid. Motsvarande siffror för de som föregick intervjutillfället är 12respektive . När företagarna jämförs med alla jämnåriga i landetframkommer likartade men ej lika markerade skillnader som när företagarnajämförs med löntagarna. Detta tyder på att jämförelsegruppen av löntagare haren något svagare ställning på arbetsmarknaden än landets övriga befolkning. Företagarna är i samma utsträckningsom löntagartvillingarna utsatta för smuts, drag och giftiga ämnen, men imindre utsträckning utsatta för buller och gas, damm, rök. Arbetsmiijöförhållanden för företagare 2066är, för jämnåriga löntagare med samma inkomst uppgiven till beskattning 1973och för alla jämnåriga av samma kön Jämnåriga löntagare med samma inkomst Alla jämnåriga av samma kön Arbete utomhus mindre del Arbete utomhus största del 59,7 * 14,2 . Utsätts i arbetet för: Smuts 46,0 * 15,8 . Gas, damm, rök Därav ofta Därav för jämnan Giftiga ämnen Därav ofta Därav för jämnan Den väsentligt lägre andelen av företagarnamed ständigt inomhusarbete kan verka förvånande liksom även att arbetsmiljönför företagare och löntagartvillingar ej skiljer sig systematiskt. Förklaringenär sannolikt att med vår avgränsning är småföretagare av vilka de FiU1978/79:5 Bilaga 1 60 flesta kan finnas i branscher som åkeri, bilverkstäder,taxi, bensinstationer, byggnadsverksamhet och liknande med företagareninvolverad i den direkta produktionen. En mindre andel av företagarna än av löntagarna utsätts isitt arbete för buller respektive gas, damm, rök, medan en större andel arbetardär det är fuktigt eller vått. I övrigt föreligger inga statistiskt säkerställdaskillnader mellan de båda grupperna med avseende på utsattheten för negativaarbetsmiljöfaktorer, varför slutsatsen blir att inga systematiska skillnaderföreligger i de båda gruppernas arbetsmiljöförhållanden. 1.3 Fysiska och psykiska arbetskrav Företagarna har såväl fysiskt sompsykiskt något mer krävande arbeten än löntagarna. Fysiska och psykiska arbetskrav , för jämnåriga löntagare med samma inkomst uppgiven till beskattning1973 och för alla jämnåriga av samma kön Jämnåriga löntagare med samma inkomst Alla jämnåriga av samma kön Måste kunna lyfta Sådan styrka behövs Övrigt fysiskt krävande Lyft och krävande 23,0 38,3 21,8 . 24,0 39,3 24,3 . Skakningar, vibrationer Därav ofta Därav för jämnan 12,8. Ensidiga arbetsrörelser Olämpliga arbetsställningar Ensidigt och olämpligt Andelen som i sitt arbete behöveren fysisk styrka motsvarande den som behövs för att lyfta är störrebland företagare än bland löntagarna, jämfört . Likasåtyder resultaten på att andelen som har ett i övrigt fysiskt krävande arbeteeller som tvingas till olämpliga arbetsställningar är större bland företagarna. I fråga ompsykiska arbetskrav är andelen med psykiskt ansträngande FiU1978/79:5 Bilaga! respektive jäktigt arbete större bland företagarna änbland löntagarna medan det omvända förhållandet gäller för andelen medenformigt arbete. Skillnaderna är statistiskt säkerställda. 1.4 Arbetets påfrestningar på individen Inga skillnader kan iakttagas ifråga om andelen som är fysiskt pressade av arbetet, men residtaten tyder påatt företagarna i högre utsträckning än löntagarna är psykiskt pressade avarbetet. Arbetspåfrestningar pä individen blandföretagare , bland jämnåriga löntagare med samma inkomst uppgiven tillbeskattning 1973 och bland alla jämnåriga av samma kön tagare löntagare åriga av med samma samma kön Ofta kroppsligt utmattad 25,4 23,7 19,7 Dagligsvettning 24,3 29,6 29,9 Oftapsykiskt utmattad 20,8 14,6 13,6 * Olycksfalli arbetet sen. året 3,5 6,2 6,4 Ingen statistiskt säkerställdskillnad föreligger mellan företagarna och löntagarna beträffande andelen somuppger sig ofta vara kroppsligt utmattad efter arbetet. Som tidigare omnämntsanser vi denna fråga vara den viktigaste indikatorn på arbetets fysiskapåfrestningar på individen. Trots att resultaten tyder på att en större andelav företagarna blir svettig i sitt arbete till följd avkroppsansträngning blir därför slutsatsen att inga skillnader föreliggermellan de båda grupperna i fråga om andelen som är fysiskt pressad av arbetet. av företagarna jämfört av löntagarnautsätts i sitt arbete för psykiska krav överstigande de egna resurserna,varför slutsatsen blir att företagarna i högre utsträckning än löntagarna ärpsykiskt pressade av arbetet. Resultaten tyder även på att olycksfallsrisken i arbetetär mindre för företagarna än för löntagarna. Bland företagarna är andelen somunder varit utsatt för något olycksfall i arbetet 3,5procent jämfört av löntagartvillingarna, men skillnaden ärinte statistiskt säkerställd. FiU1978/79: 5 IV: 2 Hälsa och vårdkonsumtion Företagarna har såväl fysiskt sompsykiskt något bättre hälsotillstånd än löntagartvillingarna och också någotbättre än alla jämnåriga. Skillnaderna är dock ganska små och inte hellersystematiska. Hälsotillstånd för företagare 2066 är, förjämnåriga löntagare med samma inkomst uppgiven till beskattning 1973 och blandalla jämnåriga av samma kön Jämnåriga löntagare med samma inkomst Alla jämnåriga av samma kön Fysiskt välbefinnande: Nedsatt rörelseförmåga Därav kraftigt rörelsehindrad Något cirkulationsbesvär Svåra cirkulationsbesvär Någon värk i axlar, ben, leder Därav svår värk Huvudvärk, svåra besvär Psykiskt välbefinnande: Någon trötthet sen. Därav påfallande dagtrött Därav trött för jämnan Därav nervösa besvär Därav sömnbesvär Därav depressioner 25,3 -16,2 10 eller fler symtom 36,4 34,7 15,6 13,3 30,5 30,9 20,0 18,3 Medeltal symtom Medeltal bland > 0 Statistiskt säkerställda skillnadermellan företagarnas och löntagarnas fysiska välbefinnande föreligger i fråga omandelen med nedsatt hörsel respektive andelen med något cirkulationsbesvär, sombåda är lägre bland företagarna än bland löntagarna.