bet · G201FiU10 · 1978-12-31 00:00:00 — Utskottet hänvisar i fråga omtidigare åtgärder för prisreglering av byggnadsmaterial m. m. till den ibetänkandet CU 1977/78: 27 (s. 13-15) intagna redogörelsen. För tiden därefternoteras att tidigare prisstopp på vissa trävaror och tegel upphävdes 1978-05-04och ersattes med anmälningsskyldighet. Prisstopp på planglas infördes1978-08-04 och på plastmattor m. m. Prisstoppet på takpannor avbetong och pä planglas upphävdes . Dessa varugrupper kom i ställetatt omfattas av anmälningsskyldighet. Frågan om prisstopp på byggnadsmaterial m. m. behandladessenast i betänkandet CU 1977/78:27 (s. 13-15, 22-23, 54) med anledningav under allmänna motionstiden väckta motioner (s), (vpk), (apk).Utskottsmajoriteten fann inte anledning att gå ifrån den ståndpunkt den intagitdå motsvarande fråga behandlades i betänkandet CU 1977/78:3.Denna ståndpunkt innebar att regeringen hade befogenhet att förordna omprisstopp och att det inte fanns skäl för att göra något uttalande.Reservanter (s) hävdade att statistiken visade på fortsatta kraftigaprishöjningar beträffande byggnadsmaterial under slutet av och börjanav och krävde en vidgning av då gällande prisstopp på vissa byggvaror.Riksdagen följde utskottet. FiU1978/79:10 85 Den senaste behandlingen av fråganom allmänt prisstopp redovisas i betänkandet FiU 1977/78:40 (s. 37-38). 1.3 Skärpt kontroll av vissa entreprenadpriser I civilutskottets betänkande CU1977/78: 3 (s. 8-9) lämnas en redogörelse för behandlingen av frågan omorsaker till kostnadsutvecklingen inom bostadsbyggnadssektorn liksom för en avlåneunderlagsgruppen redovisad rapport om pris- ochkostnadsutvecklingen inom bostadsbyggandet. I betänkandet (s. 14) fannutskottet att ett motionsförslag (s) om en redovisning av orsakerna till dennakostnadsutveckling tillgodosetts genom den nämnda rapporten. Allmänt sett är det emellertidenligt utskottets mening viktigt att kostnadsutvecklingen och dess orsakerockså fortlöpande följs med uppmärksamhet. Det torde vara möjligt att medytterligare bistånd från de stora byggherregruppernas sida komplettera dehittills redovisade resultaten i vad avser anbudsnivåerna. Utskottet harförutsatt att i fråga om anbudsnivåerna m. m. statens pris- och kartellnämndkan utföra ytterligare nödvändiga undersökningar. Reservanter (s) anförde bl. (s.17-18) att den nämnda undersökningen borde kompletteras och att resultatetdärav borde redovisas för i förening med regeringensbedömningar och de konkreta förslag som kan aktualiseras. Behovet av aktivaåtgärder ströks under. Vid kammarbehandlingen av nämnda betänkande 1977-12-08besvarade statsrådet en interpellation (s), vari begärts enredogörelse för rapportens analyser och för de slutsatser som kan dras avdessa. I interpellationssvaret anfördes bl. Liksom låneunderlagsgruppen finnerjag det svårt att dra några omedelbara och entydiga slutsatser av detredovisade materialet. Jag vill också peka på att det pågår ett omfattandearbete inom myndigheter och företag för att klargöra orsakerna tillbyggprisutvecklingen. har redovisat ett omfattandeutredningsarbete avsett att vara underlag för branschpolitiskaställningstaganden för byggbranschen. Statens pris- och kartellnämnd, som harregeringens uppdrag att bedriva en intensiv prisövervakning, kommer undervåren 1978 att redovisa en studie om orsakerna till utvecklingen av byggpriserför förskolor och fritidshem. Också inom ägnas ökat intresseåt kostnadsfrågorna. 1 utskottets betänkande CU 1977/78:27 (s. 22-23) behandlades motionsyrkanden (s) dels om ett tillkännagivandebeträffande skarpt kontroll av här aktuella entreprenadpriser, dels om en snarredovisning av orsakerna till prisutvecklingen. Utskottet redovisade bl. a.pågående arbete inom statens pris- och kartellnämnd (SPK) och anförde: FiU1978/79:10 86 De frågor som tas upp i motionen897 (s) och som bl. a. rör en analys av prisutvecklingen på byggmarknaden samti samband därmed en kontroll av entreprenadpriserna är enligt utskottetviktiga. När resultatet av pågående och planerade utredningar slutförts bör ettunderlag finnas för att bedöma vilka åtgärder som kan behöva vidtas beträffandeprisfrågorna på byggmaterialområdet. Utskottet anser att de åtgärder somplaneras inom SPK i allt väsentligt ligger i linje med vad som i motionen 897(s) föreslagits. Något tillkännagivande finner utskottet således inteerforderligt. Reservanter (s) anförde bl. a. attdet var av stor vikt att förslag från SPK kommer fram och attregeringen med ledning av undersökningarna vidtar åtgärder som bryter denogynnsamma utvecklingen. Frågan ansågs emellertid delvis beröra även ett fältsom låg utanför SPK:s undersökningar. Regeringen borde uppmärksamma även deändrade konkurrensförhållanden som uppstått. Enligt vad utskottet inhämtat kommer SPK att analyserapris- och konkurrensförhällanden vid entreprenader på bostadsbyggnadsområdet-huvudsakligen för de projekt som kommer till utförande. Uppgifter om projektenhämtas i första hand från de handlingar som finns hos länsbostadsnämnderna. Iett senare skede avses mera detaljerade uppgifter hämtas direkt frånentreprenörerna. Försök kommer också att göras att om möjligt få uppgifter ävenom de projekt som inte kommer att genomföras på grund av att anbuden inteantas. SPK genomför undersökningen med stöd av lagen (1956:245 ändrad senast1975:705) om uppgiftsskyldighet rörande pris- och konkurrensförhållanden samtden med anledning av lagen utfärdade kungörelsen (1956:519 ändrad : II). Analysen beräknas vara klar våren1979. SPK publicerade en rapport om orsaker tillprishöjningen och prisspridningen på barnstugor 1975 - första kvartalet 1977.Av rapporten framgår bl. a. att priserna vid produktionen av barnstugor ökademed till början av 1977. Större delen avprisökningen -- som inträffade under de tre sistakvartalen 1976 sammanföll i tiden med det tidsbegränsade utökade statligaanordningsbidraget till kommunerna som gällde för de barnstugor som då igångsattes. Anordningsbidraget höjdesunder från . per ny plats i daghem ochfritidshem. Denna språngvisa ökning av priserna på barnstugor 1976 anges varaen för byggnadsverksamheten onormal prisutveckling. Regeringen träffade en överenskommelse medkommunerna om en utbyggnad av barnomsorgen med 150000 nya platser i daghem ochfritidshem . Igångsättningen ökade mycket markant motslutet av den tidsperiod då utökade anordningsbidrag utgick. Inte mindre än ca42% av det totala antalet upphandlade barnstugor mellan början av 1975 ochbörjan av 1977 faller på fjärde kvartalet 1976. FiU 1978/79:10 87 När under loppet av ochfram till det s. k. pris- och lönestoppet byggnadskostnaderna fortsatteatt stiga kompletterades lånesystemet med begränsade kapitalsubvenlioner. Defick formen av tilläggslån utan ränta och amortering men var i framtidenuppsägningsbara i händelse av en hyresutveckling som gjorde återbetalningfastighetsekonomiskt möjlig. Motiv för och erfarenheterna av denna subventionredovisas bl. a. i bostadssociala utredningens slutbetänkande (SOU 1945:63 s.194-223, 477-479). a. till följd av inflationen under Koreakrisen ibörjan av var byggkostnadsstegringen exceptionellt kraftig. Därförbeslöts en provisorisk subvention i form av särskilda tilläggslån förlägenheter i flerfamiljshus (prop. 1951:217, SU 1951:192). Propositionen byggdepä förslag års bostadsutredning. Föredragande statsrådet deladeutredningens uppfattning att åtgärder behövde vidtas för att hålla hyrornanere i nybyggda hus. I propositionen föreslogs en avsevärd höjning av tidigaretilläggslå-nenormer. hade konstaterat att byggkostnaderna underår 1950 stigit med . För att i stort sett hålla hyresnivån oförändradföreslog utredningen en subvention om /m lägenhetsyta. Vad utredningenföreslagit godtogs i propositionen och sedermera av på förslag avstatsutskottet (SU 1951: 192). Subventionen beräknades kunna avecklas under enfemårsperiod. Lånen förräntades och amorterades enligt beslut av 1953 och 1961års riksdagar. Lånen avvecklades etappvis. Fullständig avveckling beslöts 1959. Förslag om tilläggslån för fierfamiljshus väcktes åter inovember 1977 genom motionen 1977/78:39 (s), yrkandet 14. Förslaget villkoradesav att beslutade om prisstopp på byggnadsmaterial. Somgrund för förslaget åberopades att kraftiga kostnadsökningar skett i bostadsproduktionen.Civilutskottet (CU 1977/78: 3 s. 15, res. s. 19) anförde: Det i nuvarande situation förförsta gängen i väckta förslaget (yrkandet 14) om tilläggslän förflerfamiljshus villkoras uttryckligen av att beslutar om prisstopp påbyggnadsmaterial. Med hänsyn till att utskottet ovan avstyrkt ett sådant beslutfinns därmed inte anledning till ytterligare sakgranskning av förslaget omtilläggslån, vilket sålunda avstyrks. Utskottet noterar att varken imotionen eller i annat sammanhang närmare utvecklats någon bedömning av dekonsekvenser ett bifall till förslaget skulle föra med sig. Subventioner avföreslagen typ i gällande hyres-sättningssystem förutsätter uppenbarligen enbedömning att kostnadsnivån inom överblickbar tid kommer att sjunka. Ettprisstopp på byggnadsmaterial skulle enligt utskottets mening inte motverkamotionärernas förklarliga farhågor för att subventioner av den omfattning somhär avses skulle medföra en ytterligare höjning av de totala byggnadskostnaderna. FiU1978/79:10 88 Det villkorade förslaget återkom i den väckta motionen 1977/78:897 (s), yrkandet 3. Ett motsvarande,dock inte villkorat, förslag begränsat till allmännyttiga bostadsföretagväcktes i motionen 1977/78:857 (vpk), yrkandet 6. anförde iapril 1978 (CU 1977/78: 27 s. 24, res. s. 56) följande: Utskottet har ovan (s. 22-23)avstyrkt motionsförslagen om prisstopp på byggnadsmaterial. Det samband somenligt vad som anförs i motionen 897 (s) bör finnas mellan frågan om prisstoppoch frågan om tilläggslån bör även enligt utskottets mening beaktas. Därmedfinns inte skäl till ytterligare sakgranskning av förslagen i motionerna 857(vpk), yrkandet 6, och 897 (s), yrkandet 3. följde utskottets förslag. Inom har gjortsberäkningar av effekterna på bostadsinvesteringarna om nyproduktionen snabbtökas enligt tre alternativ - 7000, 9500 resp. 12000 lägenheter fler änprognosen. har (prop. 1977/78: 100bilaga 16, CU 1977/78:27) uttalat sig för en bostadsbyggnadsplan för är 1978som bl. a. innebär följande. Ramar har faststälhs som ger utrymme för delsbostadslån för nybyggnad av 60000 lägenheter, dels tillstånd till nybyggnad av8000 lägenheter utan statliga lån. Härtill kommer en projektreserv för de bådaramarna gemensamt motsvarande 10000 lägenheter m.m. I propositionen angavs attdet faktiska bostadsbyggandet dock beräknades bli lägre än vad ramarna gavuttryck för eller ca 60000 lägenheter. 1 det nämnda beslutet lades vidare fast preliminära ramarav samma omfattning , dock utan projektreserver. nämnda beslut, grundat på ett i dessa delarenhälligt utskottsbetänkande, innebar också att vissa motioner avslogs.Sålunda avslog motion (vpk) om att nybyggnadsramen för år 1978beträffande statslån skulle höjas från 60000 till 75 000 lägenheter liksommotion (apk) om igångsättning av 75 000 lägenheter resp. 100000 lägenheter förbudgetåren 1978/79 resp. 1979/80. Avslagen motiverades i huvudsak av att redande godtagna ramarna överskred det beräknade faktiska bostadsbyggandet. I finansutskottets betänkande om inriktningen av denekonomiska politiken (FiU 1977/78: 10 s. 31) anfördes bl. a. följande: Utan att gå in i en mer detaljeraddiskussion om svårigheterna att hålla uppe och öka bostadsinvesteringarna så vill finansut skottet understryka vikten av att bostadsinvesteringarna hålls uppe i det FiU1978/79:10 89 Nuvarande bostadsbyggnadsnivå är för lågför att långsiktigt klara bostadsförsörjningen. är det önskvärt attvi just genom ett relativt högt bostadsbyggande utnyttjar de realaresurser som annars skulle stå oanvända i vår ekonomi, eftersom investeringarnai bostäder belastar vår handelsbalans i relativt ringa mån. I reservation (s) tillfinansutskottets betänkande ingick (s. 53-55) ett avsnitt om bostäder ochbyggande. Reservanterna anförde, liksom majoriteten, att bostadsbyggnadsnivånvar för låg för att långsiktigt klara bostadsförsörjningen. behandlade i det nämnda betänkandet (s.30-31) även sysselsättningsfrågorna inom byggnadsområdet m. m. Följandetabell illustrerar påbörjandet . Påbörjade bostadslägenheter 19701978 samtpåbörjandet Erfarenhetsmässigt förekommer vissaeftersläpningar i uppgiftslämnan det vilket leder till att de preliminärauppgifter som redovisas regel är något underskattade. För åren19731977 var de första preliminä ra uppgifterna för perioden januari-augustiunderskattade med i genom snitt . 1.6.1 Statistiska uppgifter t. o. m. () görvarje år en undersökning om hyrorna i nyproducerade statsbelånadeflerbostadshus. De uppgifter som lämnas nedan är hämtade ur dessaundersökningar. FiU 1978/79:10 Inflytlningshyror för lägenheter om tre rum ochkök färdigställda åren 1972 1977 i allmännylliga förelag. lägenhet, kr. hetsyta, kr. yta per lägenhet, ' Uppgifterna avser i förekommandefall kommunblock. Procentuella årliga ökning. 'jr avinflyttningshyror i lägenheter om tre rum och kök i allmännyttiga förelag åren19731977 8,4 11,1 12,6 13,8 11,7 7,3 12,614,7 11,3 7,6 10,412,0 11,5 8,7 7,0 10,3 11,0 12,2 ' Uppgifterna avser i förekommandefall kommunblock. FiU 1978/79:10 En bild av kostnadsutvecklingen bakom förhandlingarom hyror ges av uppgifter ur SABO-företagens ekonomiska statistik. Denna avserhela riket och omfattar av företagens totalabostadsbestånd. Avgår räntebidrag m. m. Tillkommer överfört fr. balanspost etc. Avskrivna hyres- o kundfordringar El 0 gas (exkl. hushållsström) ' Preliminära uppgifter. FiU1978/79:10 92 Hyresförändringarna i helabostadsbeståndet kan belysas genom de bostads- och hyresundersökningar som SCBårligen genomför och som omfattar ett urval av hela landets bestånd avhyreslägenheter. Uppgifterna avser hyror inkl. bränsle. Hyresförändringar i beståndet av hyreslägenheteråren 1973-1977. I det allmännyttiga beståndet harvidare hyreshöjningar avtalats för . Dessa höjningar är ännu intestatistiskt belagda. har uppskattat höjningarna tillgenomsnittligt /nf eller 12,. har uppgett att hyreshöjningarna ide förhandlingar där organisationen medverkat är 12,. För denna gruppfördelar sig dessa höjningar på följande sätt. Med medverkanavtalade hyreshöjningar lägenheter -14,9 -19,9 1.6.3 Utgångspunkter för hyresutvecklingen ,in. Kapitalkostnaderna i nyproduktionenpåverkas bl. a. av att den lägsta garanterade räntan sänkts (CU \911lli: 11 s. 32). För hyres- och bostadsrättshuspåbörjade och 1978 har denna räntesats sänkts med 0,3 resp. 0,till 3,6resp. Enligt vad utskottet erfarit kommer regeringen att senare föreslåatt räntesatser skall gälla även för hus som påbörjas åren 1979 och1980. Vidare har regeringen beslutat att ytterliga- FiU1978/79: 10 93 re förbättra räntebidragsstödet genom att införaräntebidrag till hyres- och bostadsrättshus för räntekostnader för tiden mellanfärdigställandet och bostadslånets utbetalning. Förhandlingar 1979 i det allmännyttigabeståndet har inletts. har med utgångspunkt i uppgifter från 30 företagmed ca 60000 lägenheter angett att det "kalkylerade genomsnittligahyreshöjningsbehovet" skulle uppgå till ca /m, varav ca 5:50kr./m anges motsvara ett återtagningsbehov p.g.a. tidigare underuttag. Avåterstoden anges ca /m falla på kapitalkostnader, ca /m påunderhållskostnader och ca /m på driftkostnader. Respektive företags kravpreciseras vid förhandlingarna. har i skrivelse tillbostadsdepartementet föreslagit bl. a. en spärr för hyreshöjningar vid /mkombinerat med ett bidrag till de allmännyttiga företagen motsvarande avtaladehöjningar därutöver. Nuvarande bostadsministern har i ett uttalande avvisat desistnämnda förslagen och bl. a. anfört (pressmeddelande ): Många upplever hyreshöjningarna sombesvärande även om hyrans andel av den disponibla inkomsten i stort sett inteförändrats . Det är allmänt känt att bakom hyreshöjningarnaligger främst ökade kostnader för drift och underhåll hos bostadsföretagen(privata som allmännyttiga). Hyresgäströrelsens förslag om ett hyrestak på 7kr/m och bidrag till de allmännyttiga företagen kan inte anses lösa någragrundläggande problem. Att med skattemedel direkt ge bidrag till vissa företagför att dessa därigenom skall kunna sänka sina hyreskrav innebär endast en nysubventionering. Det löser möjligen vissa problem men genom den konstruktionHyresgäströrelsen föreslagit skjuter man problemet framför sig och en kraftighyreshöjning skulle komma att krävas med all säkerhet som består av denuppskjutna hyreshöjningen 1979 som genom hyresförhandlingar blir bestämd redani år och de nya hyreshöjningskraven för . En i lag föreskriven högstatillåtna hyreshöjning för bör enligt min mening därför inte införas. aviserades en propositionom ett statligt lån för underhållskostnader för alla hyreslägenheter medstatliga lån färdigställda , totalt ca 475000 lägenheter. Lånen skulleutgä med /m bostadslägenhetsyta och år iavvaktan på förslag från utredningen rörande finansiering av framtida underhålli hyres- och bostadsrättshus. Enligt uttalandet beror effekten av dessa län påhyreshöjningskrav och på hyreshöjningar per helt på förhållandena ide olika bostadsföretagen. Inför hyresförhandlingarna har i debatten hyresgästsidanhävdat att inkomst- och löneutvecklingen inte svarar mot hyreshöjningarna år1978. Hyreshöjningar i den storleksordningen som anges av genomsnittliga höjningsbehov och låneutvecklingen för år FiU1978/79:10 94 1979 bedöms ge ytterligare försämrad relation mellaninkomster och bostadskostnader. har från sina utgångspunkter hävdat attde allmännyttiga företagen vid tidigare förhandlingar av hyrespolitiska skälnödgats acceptera hyror som inte gett täckning för självkostnaderna. har beslutat avge enrekommendation som bl. a., för de fall där förhandlingar inte slutförts,innebär att det ökade underhållet i första hand skall finansieras med deaviserade lånen. Denna kostnadspost får därmed enligt ett lämnatpressmeddelande inte någon omedelbar effekt på hyrorna. Förhandlingen om nyahyror skall slutföras med utgångspunkt i upprättade hyreskalkyler. SA-BO:srepresentanter i kommittén har i en protokollsanteckning uttalat attförhandlingssystemet och företagens ekonomiskt pressade situation än en gångutnyttjats - hyresgästparten kan genom att inte godta hyresöverens-kommelserförsätta företagen i ett ohållbart läge. Förslag om hyresstopp har senastbehandlats av civilutskottet (CU 1977/78:32 s. 20-21) på grundval avmotionsförslag (vpk, apk). Utskottet hänvisade till tidigare anfördamotiveringar för likartade förslag och tillade enhälligt "att ettinförande lagstiftningsvägen av ett allmänt hyresstopp skulle - även om detbara var fråga om en temporär åtgärd -strida mot en av de grundläggandeintentionerna bakom förslaget till hyresförhandlingslag, nämligen att en sundutveckling på hyresmarknaden bäst främjas av att hyran och andra hyresvillkorfastställs genom förhandlingar och avtal utan ingripande av lagstiftare ochmyndigheter". följde utskottet och avslog motionsförslagen. Statligt bostadsbidrag (SBB) utgårtill familj med barn som helt eller delvis försörjs inomfamiljen. Det har ingen direkt anknytning till bostadskonsumtionen utan syftetär främst fördelningspolitiskt. Oreducerat bidrag utgår sedan bidraget infördesår med . per barn och år. Fr. o. m. är bidraget höjt med40% till . per barn och år, en höjning sålunda motsvarande . Det fördelningspolitiska syftet kommer till uttryck i att bidraget ärinkomstprö-vat. Oreducerat bidrag utgår vid årsinkomst som inte överstiger35000 kr. Vid inkomster överstigande detta belopp intill . reducerasbidraget av den överskjutande inkomsten. Överstiger inkomsten 54000kr. reduceras bidraget av inkomsten över detta belopp. Fr.o.m.1979-01-01 är gränsen för oreducerat bidrag höjd från . Statskommunaltbostadsbidrag (SKBB) utgår till såväl barnfamiljer som FiU1978/79:10 95 ensamstående och makar utan barn. Det är delsinkomstprövat enligt regler som är gemensamma med SBB men därutöver knutet äventill bostadskostnaden. Detta sker genom att bidraget utgår av bostadskostnadenmellan vissa gränser. Den nedre gränsen är f. n. för alla hushållstyper 350 kr.per månad, ett belopp som fr.o.m. 1979-01-01 höjs till . Denövre gränsen är anpassad till bostadsbehovet för olika stora hushåll. Dessaövre gränser är nu och fr. o. m. 0. m. Familj med 1 eller 2 barn Familj med 3 eller 4 barn Familj med 5 eller flera barn Då både SBB och SKBB utgår ochreduktion skall ske med hänsyn till inkomst skall båda bidragen läggas sammanoch det statliga bidraget minskas i första hand. Statsbidraget tillkostnaderna för SKBB är , dock högst . för varje helt25-tal kronor av bostadskostnaderna inom ovan angivna kostnadsgränser. Utskottet har senast i betänkandet CU 1977/78: 27 (s.36-41, res. s.61-63) behandlat motionsförslag (s) bl. a. om att dels höja deövre bostadskostnadsgränserna för barnfamiljer med . utöver vad somgäller fr.o.m. 1979-01-01, dels höja inkomstgränsen för oreducerat bidrag till41 , dels höja gränsen för skärpt reducering till 60000 kr.Utskotts-majoriteten hänvisade i frågan om den övre kostnadsgränsen bl. a. tillatt det i en allmänt ansträngd samhällsekonomisk situation skulle vara olämpligtatt medverka till ytterligare utgiftsökningar för stat och kommun. Även i frågaom reduktionsgränserna hänvisades till att ytterligare åtaganden inte bordegenomföras i rådande ansträngda budgetläge. De beslutade höjningarna fr.o.m. 1979-01-01 av de övrebostadskostnadsgränserna motiverades (prop. 1977/78: 100 bilaga 16 s. 23-24)av syftet att anpassa dessa till en aktuell hyresnivå. Höjningen av inkomstgränsernaför oreducerat bidrag motiverades (s. 20) med hänsyn till löneutvecklingen. Riktlinjerna för hur de övre hyresgränserna skall läggasfast har varit att de skulle anpassas dels till hyrorna i nyproduktionen, delstill ambitionsnivån beträffande utrymmesstandarden. Från kostnadssynpunkt harde fastställts med utgångspunkt i hyresnivåerna i de båda störstastorstadsområdena. har (prop. 1975/76: 145 s. 84, CU 1975/76: 25)godtagit att riktmärket för var den övre hyresgränsen bör ligga liksom dittillsborde vara att alla hushåll skall ges ekonomiska möjligheter att efterfråga enrymlig bostad av nybyggnadsstandard i en god miljö. Ett syfte var att motverkaen uppdelning av hushällen efter ekonomisk bärkraft. Det ansågs emellertid interiktigt att så hårt som tidigare binda den till priset för en viss FiU1978/79:10 96 Kommunernas möjlighet att i enskilda fallräkna med en lägre bostadsutgift än den faktiska som bidragsberättigad ger enspärr mot att bidrag inte utgår för oskäligt höga bostadsutgifter. har i sin anslagsframställning för nästabudgetår lämnat bl. a. följande uppgifter om bidragsgiv ningens omfattning. Mottagare av bostadsbidrag fördelade påhushållslyper Hushåll med bostadsbidrag , 1 000-tal Ensamstående Hushåll utan bam 484 351 133 107 Fördelningen av barnfamiljernaefter barnantal var oförändrad sedan föregående år. Ettbarnfamiljerna utgjordesåledes , medan av familjerna hade 2 barn, hade 3 barn och hade4 eller flera barn. Drygt hälften av hushållen hade endast statskommunaltbidrag och denna grupp ökade med nära 50000 , medanantalet hushåll med statligt bostadsbidrag minskade. och har en mer omfattanderedovisning gjorts av de magnetband som använts för utbetalningar.Bearbetningen omfattar 1977 alla kommuner som har ADB-redovisning, medan den ijuni 1978 omfattar och kommuner anslutna till Kommundata.Sammanlagt omfattar Junibearbetningen av bidragsgiv-ningen. Mottagare av bostadsbidrag fördelade efterinkomst de inkomst, kr. Ökningen av de bidragsgrundandeinkomsterna återspeglar i stort sett de stora inkomstökningarna mellan åren1975 och 1976. Dessa får dock liten FiU1978/79:10 97 effekt på bostadsbidragen till ensamstående med barn ochhushåll utan barn, eftersom en majoritet av dessa har inkomster som liggerunder gränsen för oreducerat bidrag. För gruppen makar med barn har ökningenstor betydelse.