bet · G201AU23 · 1978-12-31 00:00:00 — AU 1978/79:23 Bilaga 2:JoU 1978/79:4 y B 7 samheti ökad utsträckning inriktas på lokal rådgivning i enlighet med vad som anförtsi motionen. I motionen 1978/79:2581 av och hemställs att beslutar dels 1. att hos regeringen anhållaatt regler för den nya stödformen Stöd till företag i glesbygder föreläggsriksdagen för beslut, dels ock 2. att som sin mening ge regeringen till kännavad som i motionen anförts om handläggningen av ärenden om glesbygdsstöd pålänsnivå där bestämmanderätten skall tillkomma . I samband med införandet av nuvarande särskildastöd till lantbruksFöretag m. m. i vissa glesbygder framhöll utskottet (JoU1977/78:22) det angelägna i alt man genom en aktiv regionalpolitik tar tillvara alla realistiska sysselsättningstillfallen för att åstadkomma en önskvärdutveckling i de utpräglade glesbygdsområdena. I sammanhanget anfördes atl deareella näringarna därvid måste spela en huvudroll. Ifrågavarandesärskilda stöd till lantbruksföretag m. m. liksom det statliga stödet tillskärgårdsföretag utgör värdefulla hjälpmedel i strävandena att uppnå ettsysselsättningsunderiag och över huvud taget förbättra situationen för befolkningeni berörda bygder. IFöreliggande proposition framlagt förslag om att stödet till lantbruksföretagoch skärgårdsföretag förs samman i en stödform som också skall omfatta andrasmåföretag, hemslöjd, hantverk, småvarv m. m. bör som sägs i propositionen ökamöjligheterna att samordna och intensifiera glesbygdsinsatserna. Utskottetvill för sin del biträda förslaget. Debestämmelser som gäller för de båda förstnämnda stödformerna har utformats ienlighet med av godkända riktlinjer. Utskottet har för sin del intenågot atl erinra mot att regeringen med utgångspunkt i gällande bestämmelserför berörda stödformer utformar enhetliga regler för den nya stödformen. a. att utskottet avstyrker i motionen 2581 framfört yrkande om attde nya reglema bör underställas för beslut (yrkandet 1). Glesbygdsdelegationensförslag innebär att länsstyrelserna efter samråd med berörda länsorgan skallbesluta i de enskilda stödärendena. Detta har godtagits avarbetsmarknadsministern utom beträffande det nya stödet till företag iglesbygder, där han efter samråd med jordbruksministern i överensstämmelse medvad lantbruksstyrelsen, vissa länsstyrelser och LRF föreslår, har stannat föratt ärendena normalt bör prövas av lantbruksnämnden. Somframhålls i propositionen bör besluten i enskilda ärenden givetvis fattas påett sådant sätt att handläggningen inte onödigtvis kompliceras och så attmedlen får bästa effekt. Utskottet anser att arbetsmarknadsministern AU 1978/79:23 Bilaga 2:JoU 1978/79:4 y B 8 anförövertygande skäl för sin uppfattning. Som nämns i propositionen torde sålundastödet till företag i glesbygder till övervägande del komma att avse areellanäringar. Likartat stöd till dessa näringar handhas av lantbruksnämnderna.Lantbruksnämnderna har stor erfarenhet av rådgivning och stöd tillensamföretagare med små Företag. Nämnderna har vidare bl. a. genom sinaortsombud god lokal kännedom och förankring. Genom den satsning på lokalrådgivarei de bygder där glesbygdsstöd kommer att lämnas, som Föreslagits ibudgetpropositionen 1979 och som godtagits av (JoU1978/79:20 p. 3), kommer denna förankring att öka. Genom den rekommenderadehandläggningsordningen säkerställs också samordningen med jordbrukspolitiken. Ipropositionen förutsätts att nämnderna vid handläggningen av ifrågavarandestödärenden, på samma sätt som tillämpas i fråga om stödet tilllantbruksföretag och skärgårdsföretag, skall ha erforderiigt samråd med olikaorgan och myndigheter i ärenden som inte berör jordbruk, trädgårdsnäring ellerrennäring. Utskottet är självfallet av samma uppfattning. Om i något län mängd ärenden har anknytning till verksamheten vid ett annat länsorgan, t.ex. den regionala utvecklingsfonden, bör enligt arbetsmarknadsministernsmening ärenden som inte berör jordbruksfastigheter kunna handläggas där.Utskottet har för sin del inte något att erinra häremot. Som anförts ipropositionen ankommer det emellertid på regeringen att besluta om stödetsadministration. Iöverensstämmelse med sitt nu redovisade ställningstagande avstyrker utskottet imotionerna 2555 (yrkandet 2) och 2581 (yrkandet 2) framlagda förslaginnebärande att beslutanderätten beträffande de enskilda stödärendena inomramen för det nya glesbygdsstödet genomgående bör tillkomma . Någotriksdagens uttalande av det slag som förordas i motionen 2555 (yrkande 1)finner utskottet inte påkallat. Motionen avstyrks således även i förevarandedel. Syftetmed det i motionen 1653 framförda yrkandet (yrkandet 5) om behovet avregionalpolitiskt stöd till de areella näringarna torde i allt väsentligt varatillgodosett genom de förslag som framlagts i föreliggande proposition.Motionen synes därför inte påfordra någon särskild åtgärd iförevarande del. Enligtmotionen 2562 bör lantbruksnämnderna satsa mer av sina resurser på en utbyggdlokalrådgivning, helt inriktad på glesbygdsområdena. Utskottetvill erinra om att årets budgetproposition under det på tionde huvudtitelnuppförda förslagsanslaget till lantbruksnämnderna innehöll förslag om enväsentlig Förstärkning av den lokala rådgivningsverksamheten vidlantbruksnämnderna. Förslaget motiverades framför allt av behovet av ökaderådgivningsinsatser som ett komplement till den vidgade ekonomiskasiödgivningen i de utpräglade glesbygderna. För nästa budgetår har anvisatsmedel för inrättande av åtta rådgivartjänster. AU 1978/79:23 Bilaga 2:JoU 1978/79:4 y B 9 Utskottet finner mot angiven bakgrund inte hellermotionen 2562 i förevarande del (yrkandet 7 d) påkalla någon riksdagensytteriigare åtgärd. Närvarande:Einar ()*, (), (), Maj BrittTheorin (s), (), (), i (), (), (), (), IngemarHallenius (c)*. (), ()*, ()* och (). *Ej närvarande vid yttrandets justering. avSvante , , , , , och (alla s) som anför: Enligt vår mening är det viktigt att handläggningenav det nya stödet blir så rationell och enkel som möjligt somerforderiigt samband upprätthålls mellan olika verksamhetsområden och översektorsgränser. Handläggningen av ärenden rörande det nya glesbygdsstödet bördärför handhas av . Det kan inte vara rationellt att stödärendenhandläggs i flera olika organ. Naturiigen borde i stället nödvändigt samråd skegenom försorg. Vi anser därFör att ärenden rörande det nyaglesbygdsstödet bör handläggas av i samråd med övriga berördalänsorgan. Likaså anser vi att skäl talar för att reglerna för den nyastödformen Stöd till företag i glesbygder, i likhet med vad som varit falletbeträffande de bestämmelser som gäller i fråga om nu tillämpade stödformer,föreläggs För beslut. Vadnu anförts innebär att vi ansluter oss till de synpunkter som framförs imotionen 2581. I fråga om administrationen av den nya stödformen instämmer viäven i syftet med motionen 2555. Iövrigt ansluter vi oss till utskottsmajoritetens uttalanden i detta ärende. AU 1978/79:23 Bilaga3: NU 1978/79:5 y BIO yttrande 1978/79: 5 y överpropositionen 1978/79:112 om regionalpolitik, i vad avser stöd till kommersiellservice i glesbygd, jämte motioner har berett näringsutskotlettillfälle att yttra sig över avsnitt 9, Särskilda åtgärder för glesbygder, ipropositionen 1978/79: 112 om regionalpolitik (s. 116126) och över motioner iämnet. har funnit anledning att behandla det angivna avsnitteti vad avser kommersiell service i glesbygd. Därvid har utskottet också tagitupp de punkter i propositionen som gäller anslag till sådan service. Yrkanden iämnet framställs i två av de motioner som har väckts med anledning avpropositionen och dessutom i motionen 1978/79: 758, som väcktes . Regeringen har tidigare i budgetpropositionen (prop. 1978/79:100) framlagt preliminära förslag om anslag för bidrag till kommersiellservice och för lån till investeringar för kommersiell service.Budgetpropositionen har i dessa delar hänvisats till näringsutskottet. Medderta yttrande överlämnar näringsutskonet till arbetsmarknadsutskottet underförutsättning av dess medgivande dels de nu avsedda punkterna i budgetpropositionen(bil. 14 punkterna D 7 och V:8), dels motionen 1978/79: 758 i aktuell del(yrkandena 35). får anföra följande. Regeringen har i propositionen 1978/79: 100 bilaga14 () föreslagit underpunkten D 7 (s. 76) att, 1 avvaktan på särskild proposition i än> net, tillBidrag till kommersiell service för /80 anvisa ettförslagsanslag av , underpunkten V:8 (s. 147) att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, till Låntill investeringar för kommersiell service för /80 anvisa ettinvesteringsanslag av . Detsistnämnda anslaget föreslås i propositionen 1978/79: 112 (s. 146) bli höjttill . Något anslag under rubriken till kommersiell servicetas däremot inte upp i denna proposition. Det ingår i de riktlinjer föråtgärder i glesbygder som regeringen nu föreslår att de olika anslag som äravsedda för stöd lill sysselsätlning, service och social omvårdnad i glesbygderskall föras samman. Under ett nytt anslag, Åtgärder i glesbygder, skall enligtregeringens förslag (punkten AU1978/79:23 Bilaga 3: NU 1978/79:5 y Bil C2, s. 141) för /79 anvisas ett reservationsanslag av 74 000 000kr. Två av de ändamål för vilka medel från detta anslag skall få disponeras ärhemsändningsbidrag till kommuner som subventionerar hemsändning av dagligvaroroch driftstöd till försäljningsställen för dagligvaror och drivmedel.Regeringen skall fördela medlen i form av ramar för de berörda länen. I varjelän skall sedan fördela medlen mellan de skilda ändamålen motbakgrund av de riktlinjer för utvecklingen i länet som har fastställts ilänsplaneringen. Ökad flexibilitet i användningen av medlen och förbättradsamordning av insatserna för olika slags service betecknas som nödvändiga föratt största möjliga effektivitet skall uppnås. Avde motioner som har väckts med anledning av propositionen 1978/79: 112behandlas här följande: 1978/79:2512 av m.fl. (s), varihemställs att 1. som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförs om anslagsformer och handläggningsordningav stöd till kommersiell service, 2. som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförs om riktlinjer för tillämpningen avinvesteringsstöd och driftstöd, 3. till Bidrag till kommersiellservice under elfte huvudtiteln för /80 anvisar ettförslagsanslag av , 4. till Lån till investeringar förkommersiell service för /80 anvisar ett i förhållande tillregeringens förslag med . förhöjt investeringsanslag av 10 000 000kr. 1978/79: 2557 av m. fl. (m), såvittavser hemstäUan att 14. med avslag på propositionen1978/79: 112 i motsvarande del ger regeringen lill känna vad i motionen anförtsom organisationsformerna för anslagsfördelningen till kommersiell service Lglesbygd, 15. uttalar att en förbättradtidningsdistribution i glesbygd i princip enligt förslagsnarast möjligt skall genomföras. Vidare behandlas, enligt vad inledningsvis sagts,följande motion som har väckts under allmänna motionstiden: 1978/79: 758 av Hans AIsén m. fl. (s), såvitt avserhemställan att 3. antar de riktlinjer förhemsändningsbidrag som anges i motionen, 4. omprövar driftstödet så attgenerösare villkor för anslagsgivande tillämpas. AU1978/79:23 Bilaga 3: NU 1978/79:5 y B 12 5. beslutar att höja driftstödet med 1 milj. kr.under /80 och att medel för detta anvisas inom ramen för hemsändningsbidraget. De hittillsvarande stödåtgärderna förvarudistribulioncn är enligt motionen 1978/79: 758 otillräckliga. De medel somhar anvisats till investeringsstöd under /79 har i sin helhetförbrukats. har begärt ett tilläggsanslag av 2 milj. kr., menregeringen har inte velat medverka härtill. hardäremot inte rönt någon större efterfrågan. Detta beror, anser motionärerna,på att driftstödet är lågt i förhållande lill behovet och på att villkoren ärmycket restriktivt utformade. Även medlen för hemsändningsbidrag till kommunernahar utnyttjats i ringa mån . av tillgängliga 2,5 milj. kr. Dettaförhållande tillskriver motionärerna kommunernas ekonomiska svårigheter. Dästatsbidraget inte täcker av totalkostnaderna kan kommunerna bedömaatt de inte har råd att svara för hemsändning till konsumenter i glesbygd.Därför borde statsbidraget höjas i nivå med statsbidraget till lokallandsbygdstrafik, dvs. till av kommunernas kostnader för bidrag inom detinre stödområdet och till inom landet i övrigt. Detär förvånande, heter det i motionen 1978/79: 2512, att regeringen inte hartagit hänsyn till den negativa reaktionen vid remissbehandlingen avglesbygdsdelegationens förslag beträffande kommersiell service. Det är, menarmotionärerna, avsevärd risk för att den föreslagna handläggningsordningcn inteleder till en decentralisering utan i stället till att ärendena i storutsträckning förs upp till regeringen. För en del län torde det inte bliaktuellt med samlade gicsbygdsramar. Regeringen måste disponera medel för debehov som kan uppstå i dessa län. Besluten måste fattas med hänsyn till alt dekonkreta projekten kan variera i storlek och i olika län. Detfinns enligt motionärerna anledning att avvakta med ställningstagandet till förslagetom decentralisering av glesbygdsstödet i vart fall till dess konsumentverkethar redovisat sin pågående utredning om komplettering av dagligvaru-butikcrnasservice i glesbygd. Motionärerna finner hemsändningsbi-dragets nivåotillräcklig men avstår från att yrka på någon ändring, eftersom de villnärmare överväga bidragets konstruktion. Enligt motionärerna är de riktlinjerför investeringsstöd och för driftstöd till butiker som angavs (prop.1977/78: 8, NU 1977/78: 14, rskr 1977/78: 43) alltför snäva. Investeringsstödetbör utgå utan de begränsningar i inriktningen som beslöt om år 1977.Driftstödet bör inte inskränkas till undantagssituationcr utan betraktas som ennormal stödform i glesbygder. Det bör alltså tillämpas relativt generöst ifråga om olönsamma butiker som fyller en viktig funktion i glesbygdernas AU1978/79:23 Bilaga 3: NU 1978/79:5 y B 13 dagligvaruförsörjning.Driftstödet bör till en början betraktas som en försöksverksamhet.Konsumentverket bör få i uppdrag att successivt utv'ärdcra effekterna, prövaalternativa utformningar av stödet och utarbeta förslag till riktlinjer fördess utformning och tillämpning. bör statsmakterna meradefinitivt kunna ta ställning till driftstödets roll inom konsumentpolitiken.Anslaget Bidrag till kommersiell service bör enligt motionärerna finnas kvarunder det kommande budgetåret och räknas upp med 2 milj. kr. utöver de 2,5milj. som slår till buds under /79. I vilken mån detföreslagna nya anslaget Åtgärder i glesbygder till följd därav bör räknas nedfår enligt motionärerna bedömas av vederbörande utskott. Avslutningsvis sägerde sig utgå från att den till knutna glesbygdsnämnden kommeratt finnas kvar i forts'ättningen. Äveni motionen 1978/79: 2557 hänvisas till den negativa remissopinionen gentemotglesbygdsdelegalionens förslag. Det saknas, anför motionärerna, en analys somvisar att det föreslagna systemet skulle vara mera ändamålsenligt än detnuvarande. Rationaliseringsvinster uppnäs, hävdar de, om ärenden rörandekommersiell service i glesbygd hanteras av de instanser som har kompetens påområdet och som dessutom handlägger näriiggande distributionsproblem. Konsumentverkethar undersökt möjligheterna att förbättra tidningsdistributionen iglesbygdsområden, framhåller motionärerna. De pekar på att verkets förslag harmottagits mycket positivt vid remissbehandlingen och betecknar det somförvånande att regeringen inte har redovisat undersökningens resultat ipropositionen. Statens stöd till kommersiell service skall enligtregeringens förslag administrativt och delvis även anslagsmässigt samordnasmed andra stödformer som är inriktade på glesbygderna. delarden kritiska inställning till detta förslag som kommer till uttryck imoiionerna 1978/79: 2512 och 1978/79: 2557. En rad betydelsefullaremissinstanser har motsatt sig en sådan förändring som den regeringenförordar, innebärande bl. a. att och den dit knutnaglcsbygdsnämndcn kopplas bort från besluten om servicestöd. Som framhålls imotionen 1978/79: 2512 är just i färd med en utredning om hurdagligvarubutikcrna i glesbygderna skall kunna komplettera sin service.Näringsutskottet anser mot här angiven bakgrund att den nuvarande ordningen ifråga om anslag till och beslut om kommersiell service bör beslå. Detta hindrarinte att länsstyrelserna såsom redan är fallet kan spela en viktig roll vidprövningen av stödärenden och därvid vägledas av det program för utvecklingensom har framkommh genom länsplaneringen. Med tillstyrkan av motionerna1978/79: 2512 och 1978/79: 2557 AU1978/79:23 Bilaga 3: NU 1978/79:5 y B 14 iifrågavarande del föreslår näringsutskottet alt de riktlinjer för åtgärder iglesbygder som anges i propositionen modifieras i enlighet med vad här sagts.Derta innebär också alt även för /80 bör anvisa ettförslagsanslag under elfte huvudtiteln till Bidrag till kommersiell service. Närdet gäller användningen av detta anslag tar näringsutskottet först upp fråganom en ev. ändring av riktlinjerna för hemsändningsbidrag. En förhöjdbidragsnivå har föreslagits i motionen 1978/79: 758. I den senare väcktamotionen 1978,/79; 2512 av delvis samma motionärer godtas emellertid att nivånt. v. förblir oförändrad. ansluter sig lill uppfattningen iden sistnämnda motionen och avstyrker alltså det berörda yrkandet i motionen1978/79: 758. Förutomtill hemsändningsbidrag disponeras anslaget för driftstöd till butiker. I frågaom detta stöd förordas i de båda angivna motionerna att generösare reglerskall tillämpas än de som statsmakterna fastställde och att anslaget ikonsekvens härmed skall höjas utöver det belopp av 2,5 milj. kr. som gällerunder detta budgetår och som i budgetpropositionen preliminärt har föreslagitsför /80. Den önskvärda höjningen häri motionen 1978/79; 758angivits till 1 milj. kr. och i motionen 1978/79: 2512 till 2 milj. kr. Näringsutskottetdelar motionärernas uppfattning att riktlinjerna för driftstöd bör bligenerösare och att de ekonomiska resurserna för ändamålet bör ökas.Driftstödet bör inte vara en stödform som tiUämpas bara i undantagsfall utanbör räknas som ett väsentligt inslag i statens åtgärder för att skapagodtagbara förhållanden för gicsbygdsbefolkningen. Bidragssystemet måsteutformas så, att stödet kan bli verkningsfullt även för butiker med litenomsättning. bör få i uppdrag att undersöka behovet avdriftstöd på och överväga alternativa utformningar av stödet. Pågrundval av de närmaste årens erfarenheter bör statsmakterna mera definitivtange riktlinjer för driftstödet. tillstyrker de principiellayrkandena rörande driftstödet i motionerna 1978/79: 758 och 1978/79: 2512. Vadanslags-beloppet beträffar ansluter sig utskottet till vad som förordas i densenare motionen. Näringsutskottefs önskan är alltså att arbetsmarknadsutskottetföreslår att till Bidrag till kommersiell service för budgetåret1979/80 under elfte huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av 4,5 milj. kr. Förlån till investeringar för kommersiell service har regeringen i propositionen1978/79: 112 föreslagit 2 milj. kr. mer än enligt budgetpropositionen, dvs. På motsvarande sätt som sagts begärs i motionen 1978/79: 2512generösare grunder även för investeringsstödet och en anslagshöjning till 10milj. Näringsutskottettillstyrker motionärernas förslag. De nu gällande riktlinjerna förinvesteringsstödet ger sanktion åt en kraftig geografisk be- AU 1978/79:23 Bilaga 3:NU 1978/79:5 y B 15 gränsningav stödets användning. Det är angeläget att ansökningar om investeringsstödfrån hela landet kan prövas enligt enhetliga grunder. Anslaget bör bestämmastill 10 milj. kr. Slutligentar näringsutskottet upp det yrkande i motionen 1978/79: 2557 som g'ällerförbättrad tidningsdistribution i glesbygderna. Det avsedda förslaget frånkonsumentverket går ut på att de f. n. ca 1 000 livsmedelshandlare utanförtätorterna som är s. k. B-åtcrförsäljare skall befrias från den avgift f. n.ca . som de har att erlägga till (Presam), vilket företag fungerar som grossist inom tidningshandeln.Konsumentverket har räknat med att reformen skulle medföra ettmedelsbehov av 1,3 milj. kr. för ett budgetår. delarmotionärernas uppfattning i saken och anser följaktligen att böruttala att regeringen möjligt bör förelägga en propositiongrundad på förslag. Närvarande:Ingvar (), (), (), (), i (fp), (), (),(), (), (), (), (), i (fp)', iLjungby (s), ()2 och (). 'i vad avser investeringsstöd och tidningsdistribution. '- i vad avser övrigafrågor. 1.beträffande driftstöd av i (fp), (), () och 'äff (m) som anser att den del avutskottets yttrande som börjar med "Näringsutskonet delar" och slutarmed "4,5 milj. bort ha följande lydelse: Näringsutskottetanser att ytterligare erfarenheter av driftstödet bör avvaktas och är inteberett att nu föreslå någon ändring av gällande regler för detta stöd.Utskottet avstyrker de yrkanden i motionerna 1978/ 79: 758 och 1978/79: 2512som avser driftstödet och förordar att det berörda anslaget fastsfälls till detbelopp som regeringen har angivit i budgetpropositionen. Näringsutskottetsönskan är alltså att arbetsmarknadsutskottet föreslår att tillBidrag till kommersiell service 16Riksdagen 1978/79. AU1978/79:23 Bilaga 3: NU 1978/79:5 y B 16 /80 inuler elfte huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av 2,5milj. 2.beträffande investeringsstöd av i (fp), afUgglas (m), i (fp) och 'fräff (m) som anseralt den del av utskottets yttrande som börjar med "Näringsutskottettillstyrker" och slutar med "10 milj. bort ha följande lydelse: Näringsutskotteltillstyrker att anslaget fastställs till det av regeringen slutgiltigtföreslagna beloppet. För dispositionen av anslaget bör nuvarande riktlinjergälla. Motionen 1978/79: 2512 avstyrks alltså i nu be-rörtl del. AU1978/79:23 Bilaga 4: UbU 1978/79:2 y B 17 1978/79: 2 y med anledning av propositionen 1978/79: 112 omregionalpolitik såvitt ;;ii! !cr (jiisist som professor i regionalekonomi jämtemotion Genom beslut den 5 april 1979har arbetsmarknadsutskottet hemställt om utbildningsutskoticts yttrande övervad som anförts i avsnittet 10.3 i propositionen 1978/79: 112 oinrcgionaipolilik (s. 134 samt hem slällan iMidcr punkterna 8 och 9 på s. 136). En imdcr allmänna motionstiden väckt och tillutbildningsutskottet rcmilterad motion 1978/79: 1881 har utbildningutskottclbehandlat i detta sammanhang. Med överlämnande av denna motion vill utskottetanföra följande. Utskottet anser i likhet med vad som anförs ipropositionen 1978/79: 112 (s. 134) och motionen 1978/79: 1881 att en tjänstsom professor i rcgion;;lckonomi vid i skulle stärka denregionalekonomiska forskningen i landet och m.cdföra en betydelsefullbreddning av univorsilctels regionalpoliliska forskningsverksamhet. Den skulleockså förslärka forskningen kring de regionalpoliliska problemen i bör därför enligt utbildningsutskottets mening medbifall till propositionen 1978/79: 112 och motionen 1978/79:1881 bemyndigaregeringen alt inrätta en tjänst som professor i regionalekonomi viduniversitetet i . har genom beslut imdcranslagsrubriken fakidtctcrna imdcr nionde huvudtiteln /80 anvisat ett reservationsanslag av . (prop.1978/79: 100, UbU 1978/79: 25, rskr 1978/79: 244). Utskottet tillstyrker attarbetsmarknadsutskotiet föreslår att med ändring av sill nänmdabeslut anvisar ett reservationsanslag av . Närvarande vid ärendets slutbehandling: (), (), (). (), LarsGustafsson (s), (). Hans Nyhage (m),(), (), (), (). .lacobsson (s) och (Cp). AU 1978/79:23 Bilaga5: Tabeller B 18 Bilaga 5 Statistiska uppgifter Statistiska uppgifter omutvecklingen i län och kommuner 1970 till 1985................................................................ B 19 Riket................................................................ B 20 län........................................................ B 36 ............................................... . B 38 län....................................................... B 40 .................................................. . B 42 ............................................. . B 44 ............................................... . B 46