bet · G201FiU35 · 1978-12-31 00:00:00 — Utskottet är dock inte berett att förorda ett så långtgåendeavsteg från den ovan angivna huvudprincipen att man då det gäller barnomsorgenskulle ta hänsyn uteslutande till det utnyttjade antalet barnomsorgsplatser.Utskottet som vill erinra om att motionsförslaget inte innebär att kommunemasammantaget skulle tillföras större bidrag till bamomsorgen än enligtförslaget i propositionen ansluter sig därför till regeringsförslaget ochavstyrker således motionsyrkandet (yrkandet 2 i motionen 1978/79: 2371).Utskottet har inte heller i övrigt något att erinra mot regeringsförslaget ihär aktuell del. Iett följande avsnitt tar utskottet upp till behandling frågan om storleken avstimulansbidragen till kommunernas barnomsorg. Utskottet biträder det förslag som läggs fram ipropositionen (prop. s. 79 ff. och bil. 2 s. 5 ff. och 15 ff.) om ändring ilagen om bidragsförskott. Förslaget innebär i huvudsak att finansieringen avbidragsförskott i sin helhet övertas av staten fr. o. m. den 1 januari 1980.Kommunema svarar f. n. för av kostnaden för bidragsförskotten i den mån ersättninginte kan tas ut av den underhållsskyldige. Vidare betalar kommunerna vissersättning för administrationskostnaderna. I propositionen uttalas i enlighet med vad KEU 76förordat att en successiv förskjutning av tyngdpunkten i statsbidragsgivningentill kommuner och landstingskommuner bör ske och att skatteutjämningssystemetdärvid bör svara för en ökad andel på de speciella statsbidragens bekostnad(prop. s. 86 ff.). understryks det emellertid att det finns anledningatt även i fortsättningen stimulera utbyggnaden av angelägen kommunalverksamhet via specialdestinerade bidrag. Budgetministern uttalar isammanhanget att statsmakterna måste ha möjlighet att ge bidrag till vissverksamhet, exempelvis den kommunala bamomsorgen, i de fall mycket starka skälatt-stimulera utbyggnaden av verksamheten bedöms föreligga. betonaspå skäl som närmare utvecklas att stor restriktivitet bör iakttas i fråga ombidrag av stimulanskaraktär (prop. s. 89). Här kan också nämnas attbudgetministern ansluter sig till förslag av KEU 76 att stimulansbidragen skallomprövas regelbundet, t. ex. . Som skäl härför anförs att bidragensstimulerande effekt kan beräknas avta när verksamheten har byggts ut ochövergått till att vara en permanent del i kommunernas och landstingskommunernasutbud av service. Motbakgrund av de allmänna överväganden som sålunda görs i propositionenredovisas ställningstaganden till vilka speciella bidrag som bör upphöra. Även socialutskottet anseratt de redovisade övervägandena bör ut- FiU 1978/79: 35 90 göraen utgångspunkt för den omprövning av vissa specialdestinerade bidrag, somaktualiserats genom propositionen. I fråga om dessa bidrag gör utskottetföljande bedömning. Utskottettillstyrker förslag i propositionen om slopande fr. o. m. avnuvarande statsbidrag dels för ferievistelse för barn, dels till försöksvisanordnad familjerådgivning (bil. 3 och p. Utskottet tillstyrker vidareatt godkänner vad föredragande statsrådet anfört om finansieringen avde offentliga skyddsympningarna fr. o. m. och tillSkyddsympningar för /80 under femte huvudtiteln anvisar ettförslagsanslag av . Likaledes tillstyrker utskottetatt godkänner vad föredragande statsrådet anfört om slopande av statsbidragtill omsorgen om vissa psykiskt utvecklingsstörda och till Bidrag till anordnandeav vissa institutioner för psykiskt utvecklingsstörda för /80under femte huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av . (bil.2 p. Underfemte huvudtiteln finns fr. o. m. nästa budgetåret ett anslag benämnt Ersättningtill kommunerna för hjälp till utländska medborgare, flyktingar m. m. Ipropositionen (bil. 6) föreslås att vissa av de bidrag som utgår frånanslaget skall slopas fr. o. m. , nämligen bidrag avseendesvenska zigenare, renskötande samer, utländska medborgare i allmänhet ochfinska zigenare samt svenska medborgare, som inte är mantalsskrivna i riketeller vilkas mantalsskrivningsort inte har kunnat utrönas. Dettainnebär att det f. n. inte föreslås någon ändring i fråga om debidrag som avser flyktingar samt organiserat överförda utländska medborgare ivissa fall. Utskottethar inte något att erinra mot propositionsförslaget i denna del. Utskottettillstyrker därför att godkänner vad föredragande statsrådet anförtom slopande av nuvarande statsbidrag för socialhjälpskostnader m. m. för vissagrupper och antar inom upprättade förslag till ändringarav lagen (1956; 2) om socialhjälp och barnavårdslagen (1960: 97). Utskottetvill tillägga följande. I propositionen erinras om att såväl socialutredningensom arbetsgmppen för flyktingfrågor inom föreslåratt kommunerna i fortsättningen skall få ersättning för socialhjälp tillutländska medborgare deras ansökningar om uppehållstillståndbehandlas. Socialministern uttalar att även han anser att statsbidrag bör utgåtill kommunema för denna socialhjälp. Utskottet, som i princip ansluter sigtill denna uppfattning, fömtsätter att förslag i ämnet kommer att föreläggasriksdagen i sådan tid att bestämmelser på området kan träda i kraft den 1januari 1980. Frånanslaget Bidrag till kommunala nykterhetsnämnder m. m. under femte huvudtitelnutgår främst bidrag till olika kostnader som kommu- FiU 1978/79: 35 91 nernahar för nykterhetsvård och narkomanvård. Beträffande de olika delposter som f.n. ingår i anslaget hänvisar utskottet till en översiktlig tablå, som finns ipropositionen 1978/79: 100 (bil. 8 s. 183). nu aktuella propositionen föreslås att de bidrag som från anslaget utgårtill administrativa kostnader och till förebyggande och eftervårdande åtgärderm. m. skall avvecklas. Med hänsyn till vad ovan anförts om avveckling avspecialdestinerade bidrag tillstyrker utskottet förslaget i propositionen (bil.2 p. 7 delvis). Kommunernas inkomstbortfall kan beräknas till 123milj. Enligt propositionen skall kommunerna tillföras bl. a. medelmotsvarande detta belopp genom skatteutjämningssystemet. Bidragfrån det angivna anslaget utgår vidare bl. a. till alkoholpolikliniker ochvårdcentraler för narkotikamissbmkare samt till försöksverksamhet mednytillkommande alkoholpolikliniker. Kostnaderna kan beräknas till69 milj. kr. I propositionen föreslås att även de särskilda bidragen till dessaverksamheter skall avvecklas och att kommunema skall tillföras motsvarandebelopp genom skatteutjämningssystemet. Utskottetkan inte dela uppfattningen att dessa bidrag bör avvecklas. Bidragen utgörenhgt utskottets uppfattning fortfarande en stimulans för kommunerna tillutveckling av nykterhets- och narkomanvården. Det bör framhållas att i kommunerdär det funnits väl fungerande alkoholpolikliniker goda effekterav verksamheten vid poliklinikerna visat sig. Motsvarande gäller i fråga omvårdcentraler för narkotikamissbrukare. Med hänsyn till det anförda och dåutskottet anser att ett bibehållande av bidragen står väl i överensstämmelsemed de principer som i det föregående angivits för bibehållande av specialdestineradestatsbidrag avstyrker utskottet propositionen i motsvarande del (bil. 7delvis) och tillstyrker förslag i motionema 1978/79: 2369 (yrkandet 1) av NilsCarlshamre (m) och () och 1978/79: 2371 (yrkandet 5) avOlof m. fl. (s) om bibehållande av bidragen. Detankommer inte på socialutskottet att uttala sig i frågan om man med anledningav utskottets ställningstagande i sist angivna hänseende i det nu aktuellariksdagsärendet skall göra någon justering i något eller några av de övrigaförslag som avser statsbidrag till kommunema eller om man skall begära attregeringen lägger fram förslag i saken. Utskottet avger därför inget yttrandeöver yrkandet 2 i motionen 1978/ 79: 2369 av () och IngegerdTroedsson (m), vari denna fråga tas upp. Detråder full enighet om att det även i fortsättningen bör utgå specialdestineradestatsbidrag till den kommunala barnomsorgen. I propositionen föreslås intenågon ändring i bidragsgrundema. I motionen 1978/79: 2371 (yrkandet 3) av OlofPalme m. fl. (s) hemställs emeller- FiU 1978/79: 35 92 tidatt skall uttala att statsbidragen för daghem, fritidshem ochfamiljedaghem skall höjas fr. o. m. . Detnuvarande statsbidragssystemet för bamomsorgen antogs av våren 1976.Beträffande det närmare innehållet i bidragsreglerna hänvisar utskottet tillsitt betänkande SoU 1978/79: 1 och till budgetpropositionen (bil. 8 s. 60 f.).Statsbidragen skall anpassas till löneutvecklingen för anställda ioffentlig tjänst (beträffande senaste uppräkning se SFS 1979: 136). Genominförandet av en åldersstrukturfaktor inom skatteutjämningssystemet av detslag som föreslås i propositionen och som utskottet tillstyrkt får en kommunmed en mer än genomsnittligt utbyggd barnomsorg ett visst extra tillskott tillde nettokostnader som kvarstår för kommunen sedan de specialdestineradestatsbidragen utgått. Utskottet kan inte finna det påkallat att iförevarande sammanhang skulle uttala sig i frågan humvida det hämtöver bör skeen höjning av de specialdestinerade bidragen fr.o.m. ingången av budgetåret1980/81. I finansutskottets betänkande 1978/79: 20, vari behandlades bl. a.regeringens budgetförslag, anfördes såväl av utskottsmajoriteten (bet. s. 55)som av de socialdemokratiska reservantema (bet. s. 77) bl. a. att någrauttalanden, som binder regeringen inför budgetarbeten inför kommande budgetår,inte bör göras. Utskottet vill i sammanhanget också framhålla 'attsocialutskottet i sitt av godkända betänkande SoU 1978/79: 28 (s. 12)anfört bl. a. att regeringen har för avsikt att ta upp överläggningar medSvenska kommunförbundet om ett nytt utbyggnadsprogram för barnomsorgen förperioden samt att det torde finnas anledning att sedan riksdagentagit ställning till förslagen i propositionen 1978/79: 95 om den kommunalaekonomin diskutera huruvida vid överläggningarna några förändringar i frågaom de specialdestinerade statsbiijragen på barnomsorgsområdet behöver ske. Ienlighet med det anförda avstyrker utskottet yrkandet 3 i motionen 1978/79:2371. Stockholmden På socialutskottets vägnar Närvarande:Kersti (), (), (), (),(), (), (), Sven-GöstaSignell (s), (). (), (). (), (), () och (). FiU 1978/79: 35 93 avJohn , , , , ,och (samtliga s) som anser dels beträffande åldersstrukturfaktorn inomskatteutjämningssystemet att det avsnitt i utskottets yttrande som på s. 2börjar med "En av" och på s. 3 slutar med "aktuell del"bort ha följande lydelse: mening bör skatteutjämningssystemet utformas så att det bidrar utjämning av kostnadema för barnomsorgen och pckså så långt möjligtstimulerar kommunerna till en fortsatt utbyggnad av denna verksamhet. Endastdelvis tillgodoses dessa önskemål i propositionen. Genom att också fa hänsyntill det faktiska antalet bam i de ifrågavarande åldersgrupperna kan kommunervia skatteutjämningssystemet erhålla tillskott av skatteunderlag oavsett ivilken utsträckning man faktiskt byggt ut barnomsorgen. Enligt utskottetsmening bör man i stället välja en metod för utjämning av kommunemasnettokostnader för daghem, fritidshem och familjedaghem som direkt anknytertill det faktiskt utnyttjade antalet platser i barnomsorgen. Utskottet anslutersig därför till motionsyrkandet (yrkandet 2 i motionen 1978/79: 2371) ochavstyrker således regeringsförslaget. dels beträffande specialdestinerade statsbidragtill den kommunala barnomsorgen att det avsnitt på s. 6 i utskottets yttrandesom börjar med "Genom införandet" och slutar med "motionen1978/79; 2371" bort ha följande lydelse: Utskottethar i det tidigare tillstyrkt förslaget i motionen 1978/79; 2371 att endast denfaktiska utbyggnaden av barnomsorgen och inte jämväl antalet barn skall beaktasi skatteutjämningssystemet. Detta innebär ett verksamt stöd till kommunema ideras strävanden att fullfölja den överenskomna utbyggnaden av barnomsorgen.Enligt utskottets mening behövs därutöver ytterligare insatser om man skallkunna genomföra den ambitiösa utbyggnadsplan som beslöts /76 årsriksmöte. Kommunernas kostnader för den planerade utbyggnaden utgör enbetydande belastning på den kommunala ekonomin. Utskottet anser därför att enhöjning av statsbidragen är befogad. Ett beslut härom med den innebörd somföreslås i motionen 1978/79; 2371 skulle också redan nu kunna påverka komunernaatt skynda på utbyggnaden av barnomsorgens olika förmer. Utskottet tillstyrkerdärför yrkandet 3 i motionen 1978/79; 2371. FiU 1978/79: 35 94 1978/79: 4 y överviss del av propositioiien 1978/79:95 om den kommunala ekonomin Jämte motioner Genom beslut har finansutskottethemställt om kulturutskottets yttrande över propositionen 1978/79: 95 om denkommunala ekonomin i vad avser i bilaga 5 till propositionen förordaderiktlinjer för stöd till mindre idrotts- och friluftsanläggningar. I anslutninghärtill behandlar utskottet de med anledning av propositionen väckta motionerna1978/79: 2352, såvitt avser yrkandena 1 och 2, och 1978/79: 2368. Frånanslaget Stöd till idrotten: Anläggningsstöd m. m. lämnas bl. a. bidrag tillidrotts- och friluftsanläggningar. Bidragen utgår enligt de riktlinjer somfastställts av riksdag (prop. 1970: 79, JoU 1970: 33, rskr 1970: 239)samt vissa på dessa riktlinjer grundade och av regeringen angivna normer.Stödet till mindre idrotts- och friluftsanläggningar m. m. uppgår budgetåret1978/79 till ca 9 milj. kr. Bidragen lämnas av enligtvissa regler för investeringar i mindre idrotts-, frilufts-, motions- ellerrekreationsanläggningar. Bidragen utgår såväl till kommuner som tillföreningar, organisationer o. d. Bidragen för dessa ändamål har under senare årfördelats ungefär lika till å ena sidan kommuner och å andra sidan föreningaroch motsvarande. Ipropositionen föreslås att stödet till kommunerna för uppförande av mindreidrotts- och friluftsanläggningar, som enligt propositionen uppgår till ca 5milj. , bör upphöra fr. o. m. och medlenöverföras till den kommunala skatteutjämningen. Bidragen till föreningar avsesäven fortsättningsvis utgå fömtsatt att anläggningen i fråga inte kan ansesvara ett kommunalt åtagande. Imotionen 1978/79: 2352 påtalas att bidrag till förening endast utgår om ettkommunalt åtagande föreligger. Kommunen måste enligt de normer som statensnaturvårdsverk tillämpar för beviljande av statsbidrag förbinda sig att taöver anläggningen om inte föreningen klarar av att bygga färdig och driva dennya anläggningen. Vidare ställs vissa villkor för utnyttjande av anläggningen.Motionärerna anser att en översyn av normerna bör göras (yrkande 1). Deföreslår även att uttalar att inget kommunalt åtagande skall behövasför statsbidrag till föreningsdrivna idrotts- och friluftsanläggningar (yrkande2). FiU 1978/79: 35 95 Enligt motionen 1978/79: 2368 kommer regeringensförslag att medföra stora tolkningssvårigheter i fråga om gränsdragningenmellan å ena sidan och å andra sidan anläggning som"inte kan anses vara ett kommunalt åtagande". Motionärerna framhålleratt statsbidragen till kommunema för byggande av mindre idrotts- och friluftsanläggningarstimulerat tillkomsten av sådana och anser att stödet till dessa anläggningarskall bibehållas enligt nuvarande ordning. Vadsom anförts i motionema visar enligt utskottets mening att vissa problem ärförenade med att bryta ut en del av medlen för idrotts- ochfriluftsanläggningar och föra över dem till skatteutjämningssystemet. Dessaproblem synes inte ha uppmärksammats tillräckligt vid de överväganden somligger bakom nu ifrågavarande förslag i propositionen. Utskottet anser detönskvärt att normerna för bidrag till föreningsdrivna anläggningar ses övermed det i motionen 1978/79: 2352 angivna syftet. I avvaktan härpå och medhänsyn tUl de gränsdragningsfrågor och tolkningssvårigheter som anges imotionen 1978/79: 2368 bör stödet till kommunema för mindre idrotts- ochfriluftsanläggningar i enlighet med yrkandet i denna motion bibehållas enligtnuvarande ordning. Utskottet förordar alltså att såväl yrkandena 1 och 2 imotionen 1978/ 79: 2352 som motionen 1978/79: 2368 bifalles av ochatt hemställan i propositionen 1978/79: 95 om godkännande av riktlinjer förstöd till mindre idrotts- och friluftsanläggningar avslås. Närvarandevid ärendets slutbehandling: (), Per (), ToreNilsson (m), (), (), (), IngegärdFraenkel (fp), (), (), (), (), (), () och BörjeStensson (fp). FiU 1978/79: 35 96 avIngegärd () och () som anser att sista stycket iutskottets yttrande bort ha följande lydelse: Utskottetinstämmer i att det är väsentligt att stimulera tillkomsten av mindre idrotts-och friluftsanläggningar. Dessa har bl. a. ur motionssynpunkt stor betydelse.Samtidigt vill utskottet dock konstatera att syftet med propositionens förslagär att genom mer generella bidrag ge kommunerna större möjligheter att självagöra prioriteringar i den kommunala verksamheten. Ett flertal specialdestineradebidrag föreslås sammanslagna och ingå i skatteutjämningssystemet. Det innebäratt huvuddelen av kommunerna får ett ökat stöd. Utskottetfömtsätter att slopandet av bidraget till mindre idrotts- ochfriluftsanläggningar inte kommer att medföra att sådana byggs i mindreomfattning än . Regeringen bör följa utvecklingen på området. Utskottetförordar att såväl yrkandena 1 och 2 i motionen 1978/79: 2352 som motionen1978/79: 2368 avslås av och att bifaller hemställan i propositionen1978/79: 95 om godkännande av riktlinjer för stöd till mindre idrotts- ochfriluftsanläggningar. Tryciceri, Stocicholm 1979 FiU 1978/79: 35 97 1978/79:1 y övervissa delar av propositionen 1978/79: 95 om den kommunala ekonomin jämtemotioner Genom beslut har finansutskottethemställt om utbildningsutskottets yttrande över vad som anförts i Bilaga 4() tiU propositionen 1978/79: 95 om den kommunalaekonomin. Fyraunder den allmänna motionstiden väckta och till utbildningsutskottetremitterade motioner, nämligen 1978/79: 805, 1380, 1385 och 1900 harutbildningsutskottet behandlat i detta sammanhang. Med överlämnande av nämndafyra motioner vill utskottet anföra följande. 1.Bidrag till driften av grundskolor m. m. Enligt propositionen bör de nuvarande utbetalningsreglemaför gmnd-skolebidraget bibehållas oförändrade. Detsamma gäller bestämmelsernaom statsbidrag till kommunemas kostnader för arbetsgivaravgifter på lärarnaslöner. finner ingen anledning till erinran häremot. Utskottet tillstyrker att statsbidragen tillkommunernas kostnader för ersättning till lärare för förrättning, tjänsteresa,flyttningskostnader och vissa sjukvårdskostnader enligt förordningen (1962:626) om bestridande av vissa kostnader på skolväsendets område slopas. Enligt motionen 1978/79: 1900 bör (yrkandet 1)staten helt överta det ekonomiska ansvaret för och grundskolansresurser förstärkas så att utbildningsmässig skiktning av eleverna upphör(yrkandet 2). Imotionen 1978/79: 805 yrkas att som sin mening skall ge regeringentill känna att staten bör ikläda sig kostnadema för den kommunalaskolverksamheten (yrkandet 1) eller, om detta yrkande inte bifalles, attriksdagen hos regeringen hemställer om förslag till ett nytt statsbidragssystemså att kommunema ekonomiskt kan förverkliga SIA-skolan (yrkandet 2). Riksdagenantog ett nytt system för statsbidrag till gmnd-skolan (prop.1977/78: 85, UbU 1977/78: 21, rskr 1977/78: 260). Statsbidraget är anpassattill reformeringen av skolans inre arbete. Utgångspunkten har varit att maninom en i stort sett oförändrad kostnadsram för staten skall öka det lokalainflytandet på användningen av stats- 7 1978/79. FiU 1978/79: 35 98 bidragetsamt att kostnadsfördelningen mellan stat och kommun skall bibehållasoförändrad (UbU 1977/78: 21 s. 11). har således beslutat omett nytt statsbidragssystem och därvid tagit ställning till frågan omfördelningen av kostnadema för skolväsendet mellan stat och kommim. Utskottetföreslår att finansutskottet avstyrker motionerna 1978/79: 805 yrkandet 1 och1978/79: 1900 yrkandet 1. Detnya statsbidragssystemet skall följas upp och utvärderas av ().I avvaktan på denna utvärdering bör några förändringar av bidragssystemet intebeslutas. bör därför avstyrka även yrkandet 2 i motionen1978/79: 805. Kommunernahar genom det nya statsbidragssystemet fått större möjligheter att disponeraresurser för stöd och stimulans till de elever som har svårigheter iskolarbetet. Det ankotmner på skolmyndigheterna att uppmärksamma hur kommunemaanvänder sin nyvunna frihet att disponera statsbidragen och se till att enutbildningsmässig skiktning av eleverna inte förekommer. Utskottet föreslår attfinansutskottet avstyrker yrkandet 2 i motionen 1978/79: 1900. I motionen 1978/79: 1900 yrkas vidare att riksdagensom sin mening skall ge regeringen till känna vad som i övrigt framhålls imotionen. Utskottet anser för sin del att det saknas anledning att bifallayrkandet. bör därför avstyrka yrkandet 3 i motionen 1978/79:1900. Ett nytt specialdestinerat statsbidrag, nämligentill bestridande av kostnader för skolkuratorer och skolpsykologer, föreslås imotionen 1978/79: 805 (yrkandet 3). Utskottetdelar regeringens uppfattning att nya specialdestinerade statsbidrag inte börinföras. bör därför avstyrka även yrkandet 3 i motionen1978/79; 805. framhöll attkommunerna i sin egenskap av huvudman för skolväsendet har sammaarbetsgivaransvar beträffande kommunalt anställda lärare som beträffandeövriga arbetstagare i kommunens tjänst (jfr UbU 1973: 44 s. 5, rskr 1973: 311).Kommunerna måste därför, såsom i yttrande över 1969års personalvårdsutredning har uttalat, sörja för erforderliga personalvårdsinsatseräven för lärarpersonalen. Riksdagenhar, som tidigare nämnts, beslutat om ett nytt statsbidrag till gmndskolan (prop.1977/78:85, UbU 1977/78:21, rskr 1977/78: 260). Därvid uttaladeutbildningsutskottet bl. a. att inga principiella hinder torde föreligga atttäcka arbetsvårdsåtgärder och omplaceringar för lärare och skolledare via dets. k. tilläggsbidraget som är en del av det nya statsbidraget till gmndskolan.Detta fömtsätter dock enligt utskottet att bidragsschablonen höjs samtidigtsom möjligheten att utnytt- FiU 1978/79: 35 99 jaanslaget Lönekostnader vid viss omskolning och omplacering under åttondehuvudtiteln begränsas i motsvarande mån. Från detta senare anslag bekostas viss arbetsvårdsverksamhet för bl. a. lärare. Enligt utskottet krävsöverläggningar mellan staten och . SÖ har med anledningav uttalande fått i uppdrag att efter samråd med statenspersonalnänmd och överläggningar med inkomma medförslag till bestämmelser i den aktuella frågan. SÖ har i skrivelse den 15november 1978 inkommit med förslag till bestämmelser i anledning av uppdraget.Både SÖ och ställer sig tveksamma till atttilläggsbidraget skulle nyttjas för att täcka vissa kostnader föromplaceringsåtgärder för lärare. Enligt propositionen 1978/79: 95 bör alternativaförslag till finansieringen av arbetsvårdsåtgärder för lärare övervägas.Resultatet av dessa överväganden skall redovisas . Imotionen 1978/79: 1380 hävdas att det måste skapas större klarhet om statensoch kommunemas ansvar för den samlade personalpolitiken på skolområdet i syfteatt få ett åtgärdsprogram. Utskottet har som påpekats tidigare framhållitatt primärkotnmunen i sin egenskap av huvudman för skolväsendet i kommunen harsamma arbetsgivaransvar beträffande sina anställda lärare som beträffandeövriga arbetstagare i kommunens tjänst (UbU 1977/78: 21, s. 20). Kommunerna harsåledes ansvaret för den samlade personalpolitiken på skolområdet. n. dels genom att bekosta viss arbetsvårdsverksamhet, dels genom administrativainsatser för arbetsvärd och omplaceringar. Utskottet har erfarit att frågor omfinansiering och administration av arbetsvårdsåtgärder för lärare bereds inomregeringskansliet i samarbete med Svenska kommunförbimdet. Med anledning av vadutskottet här anfört anser utskottet att finansutskottet bör avstyrka motionen1978/79:1380. 2.Bidrag till byggnadsarbeten inom skolväsendet m. m. Regeringen hemställer om bemyndigande att meddelanya bestämmelser om statsbidrag till kostnader för uppförande av elevhem. Utskottettillstyrker att regeringen får detta bemyndigande.