bet · G201LU17 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av en motion om stöd frän allmänna arvsfonden till idrottsföreningarsungdomsverksamhet I motionen 1978/79:689 av () ochMartin () yrkas att hos regeringen begär förslag om ändringav reglerna för allmänna arvsfonden på sådant sätt att möjligheter öppnas attutdela stöd för ungdomsverksamhet till idrottsföreningar i enlighet medmotionens syfte. Motionärernaunderstryker att det stöd som olika ungdomsverksamheter erhåller genom allmännaarvsfonden är av största betydelse. De vill ändå framhålla som en brist ibidragssystemet den restriktivitet som man från fondens sida visar när detgäller anslag till idrottsföreningar. Det finns små idrottsföreningar pålandsbygden eller kvartersföreningar i städerna vilkas intentioner är att ge enmeningsfull fritidssysselsättning åt ungdomen. Här bedrivs ingen elitidrott menändå en verksamhet som är till glädje för bygdens eller kvarterets ungdomar.Man bedriver verksamhet som en förening för att fl en organisatorisktfungerande enhet. Motionärerna menar att en sådan förening borde kunna fl medelfrån allmänna arvsfonden för t. ex. inköp av träningsmateriel,ja,även föriordningställande av lokal för sin verksamhet. Enligt motionärerna är det svårtatt se varför sådan verksamhet inte skall vara bidragsberättigad omverksamheten bedrivs i en idrottsförenings regi men bidragsberättigad om denbedrivs av annan förening. Det kan knappast vara konsekvent att tvåorganisationer med likartad verksamhet behandlas så olika. Motionärernaförklarar sig införstådda med att ett visst kontrollsystem bör tillskapas föratt idrottsföreningar inte skall använda fondpengar till sådant som intetillhör den breda ungdomsverksamheten. Kommunrevisorerna kan här vara denkontrollerande myndigheten för att hindra oegentligheter, men även annanmyndighet har naturiigtvis möjlighet att åta sig denna uppgift. Utskottet har vid besök på kammarkollegiet inhämtatuppgifter om allmänna arvsfondens inkomster och tillgångar samt omhandläggningen av arvsfondsärenden. I samband med besöket har företrädare försocialdepartementet lämnat upplysningar om principerna för utdelning avunderstöd ur fonden. 1 1978/79. LU 1978/79:17 2 Enligt är arvsrätten begränsad tillbröstarvingar, make, föräldrar, syskon samt far- och morföräldrar och derasbarn. Kusiner och avlägsnare släktingar ärver inte. Saknas arvsberättigadesläktingar till den avlidne tillfaller arvet allmänna arvsfonden. Arvsordningenkan åsidosättas genom förordnande i testamente. Egendom kan tillförasarvsfonden även genom gåva och testamente. Närmarebestämmelser om arvsfonden finns i lagen (1928:281) om allmänna arvsfonden.Enligt I § skall egendom, som tillfaller arvsfonden genom arv, gåva ellertestamente, förvaltas av kammarkollegiet som en särskild fond för främjande avvård och fostran av barn och ungdom samt omsorg om handikappade. En tiondel avde medel som inflyter under ell räkenskapsår skall läggas till fonden.Återstoden skall tillsammans med årets avkastning från och med nästföljanderäkenskapsår vara tillgänglig för lyftning. 1 2 § stadgas atl understöd urfonden utdelas av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer samt attunderstöd inte får ges för åtgärd som det åligger stat eller kommun attbekosta. Fondensrätt till egendom skall bevakas av kammarkollegiet (3 §). Kammarkollegiet fårpå fondens vägnar godkänna testamente lill annan än fonden. Godkännande kan skeäven om anledning till föreligger eller testamentet inte bevakats iföreskriven ordning under förutsättning att testamentet kan antas vara ettriktigt uttryck för arvlåtarens yttersta vilja (4 §). Arv som tillfallit fondenkan avstås helt eller delvis till annan om det med hänsyn till arvlåtarensuttalanden eller andra särskilda omständigheter kan antas överensstämma medarvlåtarens yttersta vilja. Även i annal fall kan arv avslås lill arvlåtarenssläkting eller annan person som stått arvlåtaren nära om det kan anses billigt.Beslut om avstående fattas av regeringen eller efter dess bemyndigande avkammarkollegiet. 1 vissa fall när fast egendom ingår i kvarlåtenskapen krävsriksdagens medverkan (5 §). Lagen innehåller härutöver vissa bestämmelser omförfarandet när egendom tillfallit fonden. Devanligaste formerna för bidrag ur arvsfonden är anordningsbidrag, som kan utgålill uppförande eller inköp av byggnad, till om- och tillbyggnad samt tillförbätlringsarbelen, och inventariebidrag, som kan utgå lill inköp av inventarieroch annan lokaluiruslning. Som exempel på ändamål till vilka bidrag utgått kannämnas sommargårdar (barnkolonier), fritidslokaler för barn och ungdom, inköpoch utrustning av mindre segelbåtar för sjöscouter m. n., parklekstugor,försöksverksamhet med fritidsaktiviteter för barn i åldern samt åtgärdersom är ägnade att förhindra eller bryta de handikappades isolering eller ärägnade att eljest underiätta deras levnadsvillkor. Också till forskning inomområdet för bidragsgivningen kan under-, stöd utgå ur fonden. Enstatistisk sammanställning av arvsfondens utveckling har intagils i bilaga 1.Vidare har i bilaga 2 tagits in en sammanställning av fördelning av LU 1978/79:17 3 beslutadeunderstöd ur allmänna arvsfonden under budgetåren 1973/ 74-1977/78. Ar 1969 beslöt vissa ändringar i lagen omallmänna arvsfonden. a. vidgades fondens bidragsändamål till att omfatta -förutom som lidigare vård och fostran av barn och ungdom - också omsorger omhandikappade. Till grund för ändringarna låg ett av arvsfondsutredningenavgivet betänkande (SOU 1967:2) Allmänna arvsfonden. Närdet under utredningsarbetet gällde atl ta ställning till frågan vilka nyaändamål arvsfonden borde kunna tillgodose diskuterade utredningen om stöd ävenborde utgå till fritidsverksamhet i form av idrott, friluftsliv m. m.Utredningen anförde härvid följande. När det härefter gäller att ta ställning tillfrågan vilka nya ändamål arvsfonden bör kunna tillgodose, har utredningenövervägt olika lösningar. Till en början kan erinras om att arvsfonden f n.lämnar bidrag bl. a. för att förbättra barns och ungdoms fritidsförhållanden.Det kunde måhända synas ligga nära till hands att bygga ut detta stöd så attdet kom att omfatta fritidsverksamhet m. m. för medborgarna i allmänhet, alltsåutan hänsyn till ålder. Samhällsutvecklingen som den gestaltar sig i denutökade fritiden och den föriängda semestern gör att omsorgerna om människornastrivsel fått större betydelse än tidigare och det torde kunna förutses att dennautveckling kommer att fortsätta. Friluftsliv i allmänhet, sport och idrott ärolika led i medborgarnas fysiska fostran. Att stödja åtgärder på dessa områdenär utan tvivel en angelägen uppgift. engagement i denna del är avbetydande omfattning liksom också de kommunala intressena. Ekonomiskt stödlämnas av staten dels i form av direkta anslag på riksstaten och dels genombidrag ur fonden för friluftslivets främjande och ur fonden för idrottensfrämjande, till vilka fonder bidrag avsätts genom statsanslag. Kommunernalämnar avsevärda bidrag till anläggningar för idrott och friluftsliv. Olikautredningsorgan såsom fritidsutredning, ungdomsutredning och1965 års idrottsutredning har behandlat eller är f n. sysselsatta med en radfrågor om samhällets insatser för att ge friluftsverksamheten och idrottsliveti vårt land de resurser och den stimulans som de behöver. Med hänsyn till detstöd från det allmänna som friluftslivet och idrotten redan erhåller och denuppmärksamhet som de är föremål för har utredningen inte ansett sig böraförorda att arvsfonden engageras i bidragsverksamheten så att främjande avidrott, friluftsliv eller fritidsverksamhet i allmänhet anges som ett ändamålför fonden. Ytterligare stödformer skulle skapa problem och svårigheter,särskilt när det gäller anpassningen av de olika stödformerna till varandra. Vid remissbehandlingen var det endast enremissinstans, , som tog upp dennafråga i sin remissvar. Förbundet erinrade om att bara en liten del av anslagenfrån fonderna för friluftslivets och idrottens främjande hade gått tillungdomslokaler. Förbundet framhöll all idrottsföreningarna bl. a. för sinungdomsverksamhet behövde även andra lokaler än sådana som var avsedda föridrottsutövning. 1* 1978/79. LU 1978/79:17 4 Detborde enligt förbundet inte resas något hinder mot alt arvslbndsbidrag lämnadestill sådana lokaler. Fråganom bidrag till idrottsföreningar berördes inte i propositionen (1969:83) ellerunder riksdagsbehandlingen av lagförslaget. 1 belänkandet behandlas en motion vari tas uppspörsmål angående understöd ur allmänna arvsfonden. Enligtärvdabalken är arvsrätten begränsad lill bröstarvingar, make, föräldrar, syskonsamt far- och morföräldrar och deras barn. Kusiner och avlägsnare släktingarärver inte. Saknas arvsberättigade släktingar lill den avlidne och har denneinte testamenterat sin kvariåtenskap till annan, tillfaller kvariåtenskapenallmänna arvsfonden. Den som vill kan testamentera eller skänka egendom tillarvsfonden. Egendomsom tillfaller arvsfonden förvaltas av kammarkollegiet som en särskild fond förfrämjande av vård och fostran av barn och ungdom samt omsorg om handikappade.En tiondel av de medel som inflyter under ett räkenskapsår skall läggas lillfonden. Återstoden skall tillsammans med årets avkastning från och mednästföljande räkenskapsår vara tillgänglig för lyftning. Understöd ur fondenutdelas av regeringen (). Enligt 2 § lagen om allmännaarvsfonden får understöd inle ges för åtgärd som det åligger stat eller kommunatt bekosta. 1molionen påpekas den restriktivitet som tillämpas när det gäller bidrag till idrottsföreningar.Enligt motionärerna finns det många små idrottsföreningar, vars huvudsakligasyfte är att ge en meningsfull sysselsättning ål ungdomar. Motionärerna anseratt en sådan förening borde kunna få medel från allmänna arvsfonden för t. ex.inköp av iräningsmaleriel och iordningställande av lokaler för verksamheten.Motionärerna förklarar sig införstådda med att i sådana fall ett visstkontrollsystem bör tillskapas för atl förhindra alt föreningarna använderfondmedel till sådant som inle tillhör den breda ungdomsverksamheten. Med stödav det anförda yrkar motionärerna att skall begära ett förslag omändring av reglerna för allmänna arvsfonden så att möjlighet öppnas att utdelaunderstöd ur fonden på det sätt motionärerna förordat. Utskouetvill till en början erinra om att arvsfonden inrättades i samband medatt släktingars rätt till arv beskars. Till grund för beslutet låg tanken attbegränsningen av arvsrätten inte borde framstå som en åtgärd som tillkommit föratl bereda staten inkomster till bestridande av löpande utgifter. Det arv somtillföll staten borde i stället gå lill ett på förhand bestämt ändamål. Dettavar ursprungligen främjande av vård och fostran av barn. Ändamålet hadebestämts så atl del skulle omfattas med allmänt förtroende och leda till atlbegränsningen av arvsrätten inte ökade utan i stället minskadetestamentsfrekvensen. LU 1978/79:17 5 Utvecklingen har visat all arvsfonden fyllt sittsyfte. har fonden tillförts betydande arvsmedel, och de förutdelning tillgängliga medlen har ständigt ökat. Som framgår av bilaga 2 tillbetänkandet fattades beslut under /78 om understöd ur fonden meddrygt 40 milj. kr. Det stöd som fonden har kunnat ge har varitav stort värde. Stödet från fonden har ofta gett impulser och skapatmöjligheter för kommuner och andra att införa och bygga ut nya hjälpformer somannars kanske inte skulle ha kommit till eller i varje fall fördröjts. Inte sällanhar samhället sedan tagit över ansvaret för verksamheten. Vissa bidragsändamålhar därför helt eller delvis upphört och andra har tillkommit. Närdet gäller principerna för utdelning av bidrag ur fonden stadgararvsfondslagen, såsom ovan anförts, endast alt bidrag ej får lämnas för åtgärd,som del åligger stat eller kommun att bekosta. I övrigt har det överlämnats åtregeringen alt närmare utforma principerna för bidragen. Enligt regeringenspraxis är bidragen huvudsakligen av engångskaraktär och syftar lill atl täckainvesteringar i form av byggnader eller inventarier och liknandeanordnings-kostnader. I princip ges inte bidrag som binder fondens medel förårligen återkommande bidrag till löpande kostnader för viss verksamhet. Iblandhar dock sådana bidrag getts för alt möjliggöra prövning iönskvärd omfattning av en ny hjälpform. Vidare gäller atl bidrag endasl iundantagsfall utgår till projekt som kan finansieras med stöd från det allmännai annan ordning, exempelvis genom bidrag ur statliga anslag eller ur särskilda,av statsmedel bildade fonder. Eftersom idrottsrörelsen har sådant stöd haranordningsbidrag, såsom motionärerna påpekat, endast undantagsvis utgetts tillidrottsföreningar. Beträffandeden närmare fördelningen av arvsfondsmedel på olika ändamål hänvisar utskottettill den sammanställning som tagits in i bilaga 2. Av sammanställningen framgåratt en allt slörre del av de utdelade medlen gått tillolika projekt av försöks- och ulvecklingskaraklär. Enligt vad utskottetinhämtat har härvid idrottsföreningar i några fall fåll medel för särskildautvecklingsprojekt. a. har en brotlarklubb fåll medel för att engagerainvandrarungdomar. Enligtutskottels mening är del värdefullt an stöd har lämnats av arvsfondsmedel förutvecklingsprojekt av nu nämnt slag. Utskottet utgår från att stöd ifortsättningen kommer att beviljas för liknande projekt och alt härvid ävenidrottsföreningar kan komma i fråga som bidragstagare. Med hänsyn till detanförda och då vad i molionen i övrigt anförs inte påkallar LU 1978/79:17 6 någonändring av gällande principer för utdelningen av arvsfondsmedel avstyrkerutskottet bifall till motionen. att avslårmotionen 1978/79:689. Närvarande:Ivan ()*, (). (), ().Elvy (), i (s), ()*, ÅkeGillström (s)*, (), (), (),(), (), ()* och MargotHåkansson (fp). *Ej närvarande vid betänkandets justering. LU 1978/79:17 Ot~-»toorsiru-fOooCTvOsr*-iTr r* *j-\o rs fN, , v » 00. ' rs_ o. oo (% *-fNTJ-iOMOsC)r'OOOOnOOO vOr*v*/fNChr*mTl-r*Tr--rr »i/->--iO''rno<<-rN'-- Os Os CTs Os 0\ Os Os 0\ Os Oi Os 0\ O On Os LU 1978/79:17 o »J »O o o ON rs oo -so u~i rs un oo O «i fN ON Os r fN OO t-- os 1/1 O nO sOfN O r- rs S 2 E :o o '-s a jr: t/3 a,l 2 a-is 3-8 Sf ° 00 -o i2 § 1/-» O v O - ro rN fNoo Ul fN O o o o r- r- Tj- - CM oo - Os CN Osro OO rsi CN Os fN O W O f ro oo rs c o oo I