bet · G201FiU10 · 1978-12-31 00:00:00 — Denna ganska brutalafördelningspolitik till kapitalägarnas förmån kan i takt med att vinstläget nuförbättras skapa långtgående kompensationskrav som utgör en allvarlig fara förden framtida stabiliseringen av vårt pris- och kostnadsläge. Detta utgör ettav flera exempel på att den borgerliga regeringens ekonomiska politik varitmycket kortsynt. Detär mot denna bakgrund av stor vikt att löntagarnas och hushållens disponiblainkomster utvecklas på ett sådant sätt att de får sin del av denproduktionsuppgång som avtecknar sig som möjlig . Nedpressningen avde vanliga löntagarnas standard har varit så kraftig attdetta framstår som i hög grad motiverat. 4 1978/79. FiU1978/79:10 50 Om man väger samman desysselsättningspolitiska och fördelningspolitiska motiven har utskottet funnitatt en stimulans av den privata konsumtionen via en förstärkning av hushållensköpkraft är nödvändig. Den bör omfatta en skatteomläggning som har sintyngdpunkt i låg- och medelinkomstskikten. Den bör dessutom innehålla enpåtaglig förbättring av barnfamiljernas situation genom höjning av såväl de allmännabarnbidragen och studiebidragen som bostadstilläggen. Det är särskiltbarnfamiljerna som drabbats hårt av den kraftiga inflationen. Totalt sett bör konsumtionsstimulansen uppgå till inemot 3miljarder kr. utöver de medel som statsfinansiellt sett frigörs genomatt indexregleringen av skatteskalorna upphävs. På investeringsområdet bör näringslivets investeringarstimuleras genom införandet av en strukturfond, genom förlängda bidrags- ochavdragsregler för maskininvesteringar och genom ett nytt avdrag för näringslivetsbyggnadsinvesteringar. För att sätta fart på ekonomin, fåner den alltför höga arbetslösheten och långsiktigt förstärkaproduktionskapaciteten föreslår utskottet att den ekonomiska politiken läggsom i en mera expansiv riktning. Utskottet föreslår att följande åtgärdergenomförs. Åtgärder på investeringsområdet: Ett kraftigtförstärkt stöd till industrins investeringar och utvecklingsarbete. Ett förstärktstöd till nyproduktion av bostäder. Åtgärder på konsumtionsområdet: En kraftigförbättring av bostadsbidragen. En höjning avdet allmänna barnbidraget och en däremot svarande höjning av studiebidraget ochdet förlängda barnbidraget. En tioprocentigsänkning av kommunalskatterna. De föreslagna åtgärderna påinvesteringsområdet överensstämmer med dem som framfördes i motionen 2 omåtgärder för att förbättra sysselsättningen. De bedömningar som kan görasbekräftar att behovet av denna typ av åtgärder är oförändrat stort och attvärdefull tid gått till spillo genom att inte tidigare beslutat ienlighet med dessa förslag. De åtgärder som regeringen föreslår i sin proposition ochsom innebär en förlängning av avdrags- och bidragsmöjligheterna i fråga ommaskininvesteringar och ett nytt avdrag för vissa byggnadsinvesteringar ärenligt utskottets mening inte tillräckliga för att ge näringslivet deninvesteringsstimulans som behövs. Utöver regeringens förslag krävs en FiU1978/79:10 51 kraftig förbättring av företagens försörjning medrisktagande kapital. Utskottet förordar därför att den i motionen 2 föreslagnastrukturfonden inrättas fr. o. m. Riktlinjer för fondensverksamhet har utförligt angivits i de socialdemokratiska motionerna 1977/78:654 och 1977/78: 1640. Enligt de beräkningar som redovisats i propositionen 50har visserligen bostadsinvesteringarna ökat . Men en betydande delav denna uppgång sammanhänger med ombyggnad av äldre bostäder och medinvesteringar i energibesparande syfte. Den egentliga nyproduktionen avflerfamiljshus ligger fortfarande klart för lågt i förhållande till behoven.Mycket talar för att den av regeringen beräknade igångsättningen intekommer att uppnås. Bostadsköerna ökar nu kraftigt och det råder bostadsbrist itvå tredjedelar av landets kommuner. Det är särskilt de unga människorna somställs inför svårigheter när bostadsbristen ökar. Såvälsysselsättningspolitiska som bostadspolitiska skäl talar för att man snabbtmåste sätta in åtgärder som ökar nyproduktionen till 70 00075 000 lägenheterper år. Utskottet föreslår därför att ett särskilt ränte- och amorteringsfritttilläggslån för flerbostadshus införs i enlighet med förslaget i motionen 2.Den utomordentligt snabba pris- och kostnadsstegringen på detta område med20 % byggnadsprisstegring enligt senast tillgängliga beräkning understrykervikten av att prisstopp på byggnadsmaterial införs och att en skärpt kontrollav entreprenadpriserna på bostadsbyggnadsmarknaden kommer till stånd. I motionen 1 (vpk) begärs åtgärder från regeringen somsäkrar ett bostadsbyggnadsprogram om 85 000 lägenheter under /79. I motionen 96 (apk) krävs att minst 75 000 lägenheter påbörjas under år1979. har i yttrande till finansutskottet (CU 1978/ 79: 1 y)över yrkandet i motionen 1 karakteriserat detta som så allmänt hållet att ettföreslaget uttalande inte tjänar något reellt syfte. Varje diskussion om bostadsbyggandets omfattning måste utgåifrån med vilka medel man vill få bostadsbyggandet att expandera. En sådanbedömning synes inte ske i motionerna 1 och 96. Utskottet avstyrker med detanförda bifall till yrkandena i motionerna rörande bostadsbyggnadsprogram. I motionen 1 (vpk) krävs inom ramen för ett program för100 000 nya arbeten en rad investeringar inom såväl som statligsektor. prövade motsvarande yrkanden på grundval av ettbetänkande från finansutskottet (FiU 1977/78: 40) och avvisade dem. Någon nysakprövning av varje enskilt förslag är enligt utskottets mening inteerforderlig i detta sammanhang. Yttranden över de mer omfattande förslagen harinkommit från social- och näringsutskotten. vill hänvisa tilldessa. Utskottet konstaterar att om riks- FiU 1978/79:10 52 dagenbifaller de riktlinjer för den ekonomiska politiken som förordats i motionen116 så tillgodoses i väsentlig mån syftet med motionen. Med det anfördaavstyrker utskottet motionen 1, yrkandena 27 och 12. Till följd av att den borgerliga majoriteten iriksdagen blockerat behandlingen av det socialdemokratiska sjupunktsprogrammetkan nu inte de i motionen 2 föreslagna åtgärderna om extra barnbidrag ochstudiebidrag och en sänkning av priset på baslivsmedel per den 1december genomföras. Utskottethar i det föregående ansett att konsumtionsstimulansen bör uppgå till inemot 3miljarder kr. utöver de medel som frigörs genom ett upphävande avindexregleringen av skatteskalorna. Detta utrymme medger bifall till de imotionen 116 framförda förslagen om att bostadsbidragen höjs från den 1 januari1979 intill en ram av 300 milj. kr., vidare att de allmänna barnbidragen räknasupp permanent med . och barn fr. o. m. samt påmotsvarande sätt höjning av studiebidraget och det förlängda barnbidraget med42 kr. Inom ramen ryms också en skatteomläggning för år1979 i enlighet med de riktlinjer som redovisats i motionen 116. Detta skullepå ett fördelningspolitiskt riktigare sätt än vad som sker genom den borgerligaregeringens indexreglering skapa ett inflationsskydd för skattebetalarna. Visskompenserande finansiering erfordras och kan uppnås genom en viss skärpning av förmögenhetsskatten. Motden angivna bakgrunden tillstyrker utskottet förslaget i motionen 116 omförbättrat bostadsstöd. Detta innebär att de övre hyresgränserna förstatskommunalt bostadsbidrag höjs med . för barnfamiljer ochdet statliga bostadsbidraget med . per barn och år utöver redan beslutadeförändringar, att gälla från 1979-01-01. Regeringen har i propositionen 50 inte presenteratnågra bedömningar av budgedäget eller den statsfinansiella utvecklingen. Manhar inte ens redovisat någon avstämning av utvecklingen under det löpandebudgetåret trots att sådana regelbundet görs inom budgetdepartementet. Manhar inte heller redovisat några bedömningar av vare sig vilka statsfinansiellaeffekter de i propositionen redovisade förslagen kommer att få eller vilkaeffekter de får på samhällsekonomin. Medhänsyn härtill har det inte varit möjligt för utskottet att bedöma vilkaförändringar i övrigt som de här framförda förslagen kan komma att föranleda.Utgångspunkten för utskottet har varit att framlägga förslag till åtgärder somi dagsläget framstår som motiverade mot bakgrunden av det allmänna ekonomiskaläget och med beaktande av behovet av att stimulera sysselsättning ochinvesteringar. Efter det att re- FiU 1978/79: 10 53 geringeni januari framlagt sitt förslag till statsbudget /80 och nyaberäkningar över det statsfinansiella läget kommer utskottet att redovisa vilkaåtgärder som då är påkallade på det statsfinansiella området. Utskottetvill emellertid redan nu rikta uppmärksamheten på den oroande utveckling somstatsfinanserna undergått . Budgetunderskottet som vid utgångenav /76 uppgick till . beräknades ikompletteringspropositionen för det innevarande budgetåret till 41,8 miljarderkr. Enhgt senaste budgetprognos beräknas detta underskottnu ha stigit till . Dennakraftiga försvagning av budgetpolitiken har medfört en utomordentligt starklikviditetsökning i den svenska ekonomin. Ökningen av mängden betalningsmedelligger nu långt över vad som mera långsiktigt kan accepteras med hänsyn tillprisstabiliseringen. Den kan i en uppåtgående konjunktur ställa kreditpolitikeninför näst intill omöjliga uppgifter. På måste därförbudgetunderskottet kraftigt nedbringas. Dettakommer sannolikt att i viss utsträckning ske i takt med att den ekonomiskaaktiviteten på nytt skjuter fart, inkomsterna ökar och behovet av särskildasysselsättnings- och näringspolitiska insatser minskar. visar denlångtidsbudget som den tidigare regeringen presenterade i bilaga 2till prop. 1977/78: 150 att underskottet inte nämnvärt kommer att minskatrots att man i dessa beräkningar förutsatt en ganska betydande uppgång i denekonomiska aktiviteten. En väsentlig anledning härtill är de långsiktigaverkningarna av att man i dessa beräkningar förutsatt att indexregleringen avstatsskatteskalan bibehålles. Vilkakonsekvenser för finanspolitiken som denna oroväckande utveckling medföråterkommer utskottet till när regeringen redovisat detstatsfinansiella läget för innevarande och kommande budgetår. Utskottethar härmed behandlat riktlinjerna i stort för den ekonomiska politiken.Utskottet tillstyrker de riktlinjer som anges i motionen 116 och, i tillämpligadelar, i motionen 2. Utskottet avstyrker propositionen, motionen 1, yrkandet14, motionen 5, yrkandet 6, motionen 88, motionen 94, yrkandet 1, motionen 96,yrkandet 4 samt motionen 105. dels den del av utskottets yttrande på s. 41 sombörjar med "tar" och slutar med "yrkandet5" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning. Detmiljardslöseri som sker på energiområdet måste bringas att upphöra. FiU 1978/79:10 54 ligaregeringens handlingsförlamning på energiområdet försvagar den svenskaekonomins långsiktiga konkurrenskraft och får på kort sikt också direktakonsekvenser för många människors sysselsättning. Utskottet tillstyrkermotionen 2, yrkandet 5. delsutskottets hemställan under 13 bort ha följande lydelse: 1. beträffande inriktningen av denekonomiska politiken att med avslag på propositionen 1978/79: 50samt motionerna 1978/79: 1, yrkandet 14, 1978/79:5, yrkandet 6, 1978/ 79: 88,1978/79:94, yrkandet 1, 1978/79: 96, yrkandet 4, 1978/79: 105 och med anledningav motionen 1978/79: 2 yrkandet 18 godkänner vad som förordats i motionen1978/79: 116 yrkandet 1 och som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 2. beträffande inrättande av enstrukturfond att med bifall till motionen 1978/79: 2 yrkandena 13 a. beslutar inrätta en strukturfond fr. o.m. i enlighet med de riktlinjer utskottet angivit, b. till Strukturfonden på tilläggsbudget Itill statsbudgeten för /79 under statens utlåningsfonder anvisar ett investeringsanslag av 2 , c. uppdrar åt fullmäktige iriksgäldskontoret att ikläda staten garanti för strukturfondens förpliktelser på ett belopp intill sammanlagt högst 2 , 3. beträffande prisstopp på byggnadsmaterialm. m. att med bifall till motionen 1978/79: 2 yrkandet 6 beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört om prisstopp på byggnadsmaterial och skärpt kontroll av entre prenadpriser på byggnadsområdet, dels utskottets hemställan under 4 underförutsättning av bifall till reservationens förslag till hemställan under 3 bort ha följande lydelse: 4. beträffande särskilt tilläggslån förflerbostadshus att med bifall till motionen 1978/79: 2 yrkandet 7 godkänner av utskottet förordade riktlinjer beträffande särskilt tilläggslån för flerbostadshus, delsutskottets hemställan under 13 och 20 bort ha följande lydelse: 13. beträffandeförbättrat bostadsbidrag att med anledning av motionen 1978/79: 2yrkandena 10 och 11 och med bifall till motionen 1978/79: 116 yrkandena 2 och 3a. godkänner vad utskottet anfört om höjning av det statliga bostadsbidragetoch den övre hyresgränsen för statskommunalt bostadsbidrag till barnfamiljerm. FiU1978/79:10 55 b. till Bostadsbidrag m. m. på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /79 under trettonde huvudtiteln anvisar ettförslagsanslag av , 20. beträffande uttalande om behovet av en ansvarsfull energipolitik att med bifall till motionen 1978/79:2 yrkandet 5 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Reservation 2 beträffande uttalandeom nödvändigheten att också i praktiken hävda de centrala målsättningarnarättvis inkomstfördelning och regional balans av , , och (alla c) som anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 41 börjar med "Utskottet anser" och på s. 42 slutar med"regeringen till känna" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernasuppfattning att förslagen i propositionen i vissa delar stämmer dåligt överensmed strävandena till en rättvisare inkomstfördelning. De föreslagnajusteringarna av skatteskalan ger sålunda inte någon förbättring för låginkomsttagarna. Reformarbetet på skatteområdet bör i stället ta sikte påen samlad lösning i anslutning till nästa lönerörelse. Tyngdpunkten bör därvidligga på förbättringar i den kommunala skatteutjämningen och andra åtgärder somkan lätta det ekonomiska trycket på kommunerna. Kommunalskatten utgör numeraden tyngsta skattebördan för nästan alla inkomsttagare och påverkar därmedockså marginalskatten. Det är angeläget att få till stånd enjustering av marginalskatten på arbetsinkomster. Det är vidare önskvärt att ensådan skattereform kombineras med en utbyggnad av det familjepolitiska stödet. I propositionen 1975/76: 211 framlade den dåvarandesocialdemokratiska regeringen riktlinjer för den nu gällanderegionalpolitiken. har vissa förbättringar vidtagits. Somexempel kan nämnas de regionala utvecklingsfonderna. De regionala aktiviteternaatt utveckla näringslivet har även i andra avseenden väsentligt utökats bl. a.genom inrättandet av Norrbottensdelegationen och liknande regionala organ.Kommunerna har erhållit statsbidrag för byggande av industrihus också i småorter i inre stödområdet. I rådande lågkonjunktur har de socialdemokratiskariktlinjerna för regionalpolitiken emellertid visat sig klart otillräckliga.Trepartiregeringen planerade därför att förelägga förslag om en nyregionalpolitik. I avvaktan på att sådana nya riktlinjer kan föreläggasriksdagen bör arbetet med att främja en bättre regional balans på grundval avden gällande regionalpolitiken fortsätta. Underperioder med stigande ekonomisk aktivitet i samhället tenderar FiU1978/79:10 56 som motionärerna framhåller koncentrationstendenserna inäringslivet att förstärkas. Regeringen vill enligt uttalanden i propositionenmöta denna utveckling med rörlighetsstimulerande åtgärder. Enligt utskottetsuppfattning måste i stället de regionalpolitiska insatserna utökas. Det finnsannars risk för att konjunkturuppgången går de arbetslösa i stora delar avlandet förbi. Som ett led i en sådan politik bör som motionärernaföreslagit investeringsfonderna få utnyttjas i kombination medlokaliseringspolitiskt stöd. Därigenom kan investeringsfonderna på allvarutnyttjas i regionalpolitiskt syfte. Detta bör ges regeringen till känna. dels utskottets hemställan under 21 bort ha följandelydelse: 21. beträffande uttalande omnödvändigheten att också i praktiken hävda de centrala målsättningarna rättvisinkomstfördelning och regional balans att med bifall till motionen1978/79: 94 yrkandet 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Reservation 3 beträffande uttalandeom nödvändigheten att också i praktiken hävda de centrala målsättningarnarättvis inkomstfördelning och regional balans av (), (), () och () som anser att den del avutskottets yttrande som på s. 41 börjar med "Utskottet anser" och pås. 42 slutar med "regeringen till känna" bort ha följande lydelse: Utskottet anser det för sin delsjälvklart att de centrala mål för den ekonomiska politiken som godtagits avbreda majoriteter i också i praktiken bör vara vägledande förställningstaganden i enskilda konkreta frågor. Det kan dock finnas olikameningar om huruvida en åtgärd är förenlig med de centrala ekonomisk-politiskamålen. Utskottet erinrar vidare om att de i motionsyrkandet nämnda målen inteär de enda. Motionärerna anger själva full sysselsättning, rimlig prisstabilitet,ekonomisk tillväxt och jämvikt i bytesbalansen som andra centrala mål för denekonomiska politiken. Det torde inte så sällan inträffa att en föreslagenåtgärd är ägnad att främja.ett eller ett par av målen men i någon mån stridermot ett annat mål. Avvägningen måste då ytterst ske efter en analys av detkonkreta förslaget. Det ankommer inte på finansutskottet att ta ställning tillde förslag till åtgärder som föranlett motionsyrkandet. Dessa förslag harremitterats till andra utskott. förutsätter att berördautskott tar ställning till förslagen under beaktande av samtliga de centralamål som är relevanta i sammanhanget. Vad utskottet nu anfört bör gesregeringen till känna. FiU 1978/79:10 57 1. beträffande inriktningen av den ekonomiskapolitiken av , , och (alla c) som anför: Som utskottet framhåller är den svenska ekonomin nupå väg upp ur den svåraste krisen . Industriproduktionen,som fallit , började åter att öka vid mitten av 1978.Industrins orderstockar växer. Den privata konsumtionen, som minskat sedanförsta kvartalet 1977, har vänt uppåt . Deninternationella konkurrenskraften har förstärkts. Exporten har stigit markantoch det tidigare underskottet i handelsbalansen har vänts i ettöverskott på . Takten i prisstegringarna harhalverats jämfört med . Förbättringenhänger i viss utsträckning samman med en förbättring av den internationellakonjunkturen. I första hand är den dock ett resultat av de åtgärder somtrepartiregeringen vidtog för att stabilisera den svenska ekonomin:devalveringen, borttagandet av den allmänna arbetsgivaravgiften m. m. Obalanseni svensk ekonomi är dock långt ifrån övervunnen. Det fordras ytterligareomställningar i de s. k. krisbranscherna. Investeringsviljan är fortfarandesvag. Sysselsättningsläget är trots den återhämtning som ägt rum de senastemånaderna mycket besvärligt. understryker är det därför ytterst angeläget att trepartiregeringensframgångsrikt påbörjade stabiliseringspolitik fullföljs. De ekonomisk-politiskaåtgärderna måste vara inriktade på att ytterligare förbättra den svenskaindustrins konkurrenskraft. Konsumtionen måste anpassas till vad somlångsiktigt går att hålla. Utskottettillstyrker mot den bakgrunden de olika förslag till investeringsstimulerandeåtgärder, som föreslagits i regeringens proposition och i flera partimotioner. Utskottetgodkänner också de omfattande sysselsättningspolitiska åtgärder, somtrepartiregeringen har satt in med stöd av den s. k.finansfullmakten i syfte att öka byggnadsverksamheten och förbättrasysselsättningsläget bland ungdom. Närdet gäller den privata konsumtionen finns det anledning att understryka attden tidigare svaga nedgången förbytts i en klar uppgång. Dennaomsvängning är bl. a. en effekt av att takten i prisstegringarna gått ner ochav olika stimulansåtgärder. Diskontosänkningarna och retroaktivalöneutbetalningar har också stimulerat konsumtionen. Dennautveckling kan väntas fortsätta . Den redan beslutadeindexregleringen av skatteskalan undanröjer den tidigare automatiskaskärpningen av den statliga beskattningen. FiU 1978/79:10 58 Det bör vidare erinras om att lönehöjningarna för 1979kommer att betalas ut från årets början och att höjningarna avkommunalskatterna 1979 blir väsentligt lägre än under de närmast föregåendeåren. Enligt bedömning kan man därutöver räkna med någonnedgång i det höga hushållssparandet. Motden bakgrunden måste man enligt vår uppfattning vara försiktig med att nu sättain ytterligare konsumtionsstimulanser. Konsumtions-Ökningen kommer annars attbli väsentligt högre än vad som är möjligt att hålla på längre sikt.Samtidigt riskerar man att inflationstendenserna på nytt förstärks. Denförsvagning av bytesbalansen som förutses blir ännu mer påtagligsamtidigt som det stora underskottet i statsbudgeten kommer att fortsätta attöka i en uppåtgående konjunktur. Dettillgängliga utrymmet för konsumtionsstimulans bör utnyttjas för att förbättrasituationen för de sämst ställda. Insatserna bör därför i första hand begränsastill de åtgärder om vilka det råder bred enighet: en höjning av den särskildaskattereduktionen, en uppräkning av barnbidragen och studiebidragen,justeringar av skattereglerna för pensionärer samt en höjning av avdraget förunderhållsskyldiga. 2.beträffande allmänt prisstopp av , , ,, , och (alla s) somanför: Enligt vår mening bör man inte underskatta riskernaför en fortsatt inflationsutveckling. Inflationen har visserhgen gått ner iförhållande till den mycket höga prisstegringen . Riskerna förfortsatta prisstegringar kvarstår emellertid. Statsmakterna måste hålla en högberedskap för att snabbt och effektivt kunna ingripa vid alla tecken på enaccelererad prisuppgång. Målet för inflationsbekämpningen måste sättas högre änvad som kommit till uttryck i propositionen 1978/79: 50. 3.beträffande kapitalexport och utlandsinvesteringar av , , , , , och (alla s) som anför: Enligt vår mening har utskottet i sin motiveringtagit för lätt på de frågor som tas upp i motionen 96 beträffandekapitalexporten och utlandsinvesteringarna. Det förhållandet att riksbankenstillstånd till svenska direkta investeringar i utlandet nedgått något under deförsta 10 månaderna 1978 är ju inte liktydigt med att dessa problem nu intelängre skulle existera. Enligt vår mening bör dessa frågor ägnas en skärpt upp- FiU 1978/79:10 59 Ett omfattande utredningsarbete pågår emellertid redan rörande deinternationella investeringarnas näringspolitiska effekter (Dh 1977: 94) ochrörande valutaregleringen (Dir. 1977: 85). Ett sådant utredningsarbete är ocksånödvändigt som grund för att kunna vidta erforderliga ändringar ivalutalagstiftningen. FiU 1978/79:10 60 yttrande ''" 1978/79:2 y övervissa motionsyrkanden om åtgärder inom den ekonomiska politiken har berett skatteutskottettillfälle att yttra sig över motionen 1978/79:2 av m. fl. (s)yrkandet 4 och motionen 1978/ 79:5 av m. fl. (vpk) yrkandena 3 och4. Yrkandet 4 i s-motionen innebär att skall ge regeringen till kännavad som anförs i motionen om behovet av vissa åtgärder för att snabbt stimulerainvesteringsverksamheten. Inom skatteområdet avser motionärerna att förstärkaoch förlänga det särskilda investeringsavdrag och det statligainvesteringsbidrag som utgår . De anser också att särskilda åtgärderbör vidtas för att förstärka byggnadsinvesteringarna inom industrin. Yrkandena3 och 4 i vpk-motionen går ut på att mervärdeskatten på nödvändighetsvarorskall slopas och skattepolitiken ändras i enlighet med vissa riktlinjer imotionen. Med anledning härav vill utskottet framhålla följande. Riksdagenkommer att föreläggas en proposition som syftar till att stimuleranäringslivets investeringar genom åtgärder pä beskattningsområdet av den artsom förordas i s-motionen. Utskottet avser att behandla denna propositionsenare och anser att de skattefrågor som omfattas av yrkandet 4 is-motionen lämpligen bör behandlas I detta sammanhang.