bet · G201JoU16 · 1978-12-31 00:00:00 — betänkande 1978/79:16 medanledning av motioner om användningen av handelsgödsel m. m. i jord- ochskogsbruket I motionen 1977/78:791 av m. fi. (s)hemställs, såvitt nu är i fråga (yrkande 4), all beslutar 4. att hosregeringen begära atl en utredning tillsätts med uppgift all framlägga förslagdels om metoder atl kraftigt begränsa användningen av handelsgödsel inom jord-och skogsbruket, dels i de övriga frågor som aktualiseras i molionen. Imolionen 1977/78:1624 av och (båda s)hemställs all hos regeringen begär all åtgärder vidtas mot vattenföroreningari enlighet med vad som i molionen anförs. Imotionen 1977/78:1625 av och (båda fp)hemställs all ger regeringen till känna vad som i molionen anförs ombehovet av åtgärder i syfte att begränsa användningen av bekämpningsmedel ochandra kemiska medel inom jord- och skogsbruket. Utskottet har i detta ärende anordnat hearing medrepresentanter för forskning, växtförädling, naturvård, hälsovård och s. k.biodynamiskt jordbruk. Utskollel behandlar i detta betänkande molioner sombl. a. lar upp hälso-och miljöaspekter på användningen av handelsgödsel ochkemiska bekämpningsmedel i jord- och skogsbruket. Enliglmolionen 1977/78:791 ger den kraftigt ökade användningen av handelsgödsel ilandet anledning lill oro. Motionärerna hemställer att en utredning tillsättsmed uppgift alt sammanställa resultatet av den forskning och de undersökningarsom gjorts i fråga om de hälso- och miljömässiga konsekvenserna av dennaulveckling. Utredningen bör vidare bl. a. ha lill uppgifi atl framlägga förslagom lämpliga metoder för all kraftigt minska handelsgödselanvändningen. Imolionen 1977/78:1624 behandlas främst kvävegödslingens effekter på ytvattenoch grundvatten. Motionärerna pekar på atl gödslingen kan medföra höganitrathalter i dricksvattentäkter. Särskill höga halter har uppmätts i vissainiensivodlade jordbruksområden med lätta sandjordar. 1 1978/79. JoU 1978/79:16 2 nitrati dricksvatten kan under vissa omständigheter ge upphov till cancerogenaföreningar. Enligl motionen bör skyndsamma åtgärder av närmare angivet slagvidtas för att förbättra vallenkvaliteten i särskill utsatta delar av landet. 1molionen 1977/78:1625 berörs kemikalieanvändningen över huvud tagel i jord- ochskogsbruket. Del måste enligl motionärerna vara en ambition atl så långtmöjligt begränsa denna kemikalieanvändning, antingen det gäller handelsgödseleller bekämpningsmedel. Detta kan enligl motionärerna ske genom utveckling avmindre skadliga medel, genom utveckling och tillämpning av biologiskabekämpningsmeloder m. m. Utskollel vill såvitt avser den faktiska bakgrundenlill i motionerna berörda frågeställningar anföra följande. Användningen avhandelsgödsel i jordbruket har ökat kraftigt efter andraväridskriget. Detta gäller framförallt kväve. Undertiden ökadedenårliga förbrukningen av kväve från ca lill ca . Del ärdock intressant atl notera alt förbrukningen av gödselmedel enligl vissaberäkningar tycks visa en sjunkande tendens.Skogsgödsling har pågått sedan början av 1960-lalel. F. n. gödslas ca 200 000ha åriigen. Sammanlagt har av den produktiva skogsarealen gödslats någongång. Totalt sprids ca kväve åriigen i skogen. Tillförselnav växtnäringsämnen, såsom kväve, kalium och fosfor, kan medföra miljöproblem iolika avseenden. Genom atl sådana ämnen utlakas i större eller mindreomfattning uppslår risk för förorening av ytvatten och grundvatten, särskill isamband med kväveullakning. Mängden kväve som utlakas varierar starkt med olikafaktorer såsom t. ex. nederbörd, jordmån och storleken av gödselgivan.Utlakningen kan i fråga om ylvaltnel leda till igenväxning och syrebrist. Tillden effekten bidrar även ulsläpp av avloppsvatten m. m. Genom utbyggnaden avkommunala avloppsreningsverk har dock utsläppen av framför allt fosfor minskat.Enligl vissa undersökningar vid har utsläppenav organiskt kväve ökat, vilkel av verket anses till största delen bero på denökade kvävegödslingen i lantbruket. 1fråga om grundvaUnel kan uUakningen under vissa omständigheter leda till såhöga nitrathalter alt del blir olämpligt som dricksvatten. För hög nitralhalt idricksvatten anses innebära medicinska risker, i synnerhet för spädbarn. Vidarefinns vissa misstankar om all ökad användning av kväve kan leda lillnedbrytning av det ozonskikt i stratosfären som normalt fungerar som ett skyddmot kosmisk strålning från den yttre rymden. I sammanhanget bör framhållas atldel fortfarande finns outredda frågor såviu gäller det komplicerade samspeletmellan olika föroreningskällor eller andra faktorer som var för sig kan påverkakväveutlakningens intensitet. Utskollelfår i anslutning till uppgifterna om den ökande användningen av handelsgödselm. m. understryka atl nämnda utveck- JoU 1978/79:16 3 lingi hög grad betingats av den målsättning som varit vägledande för statsmakternasbeslut i fråga om den långsiktigajordbrukspolitiken. Uppbyggandet av rationella jordbruksföretag med högavkastning där bl. a. användningen av handelsgödsel utgjort en viktigproduktionsfrämjande faktor har legal i linje med de jordbrukspolitiskariktlinjer som gällt. Av det nu sagda följer bl. a. atl problemen med kemiskamedel inle kan särbehandlas från miljöpolitiska synpunkter. En i motionerna1977/78:791 och 1977/78:1625 åsyftad inriktning av jordbruksproduktionenförutsätter enligl utskottets mening också alt överväganden måste görasangående jordbrukspolitiken i stort, däri inbegripet bl. a. de samhällsekonomiskakonsekvenserna av en ändrad produktionsinriktning. 1 1972 årsjordbruksutredning (SOU 1977:17 s. 160 O berördes översiktligt frågor angåendejordbruksproduktion och miljövård. a. redovisades vissa bedömningar rörandekonsekvenserna av minskad gödsling och restriktioner mot bekämpningsmedel. Iutredningens uppdrag ingick emellertid inle all närmare utreda frågor som rördemiljövården. Motionermed krav på åtgärder för en begränsning av handelsgödselanvändning behandladesav utskottet såväl under /77 som i samband med överväganden underpåföljande om nya riktlinjer för jordbrukspolitiken. I belänkandet JoU1976/77:26 framhöll utskottet bl. a. alt användningen av handelsgödsel var enförutsättning för bedrivande av etl rationellt jordbruk som tillgodosåg kravenpå en från privalekonomisk och samhällsekonomisk synpunkt godtagbar avkastning.Utskottet betonade dock viklen av atl berörda myndigheter med storupprnärksamhel följde utvecklingen på området. Vidare förklarade sig utskottetulgå från all bl. a. och statens naturvårdsverksrekommendationer i ämnet utnyttjades i den utbildnings-, rådgivnings- ochupplysningsverksamhet som bedrevs på lantbrukets område. I samband medställningstaganden rörande den framtida jordbrukspolitiken (JoU 1977/78:10)hänvisade utskottet bl. a. till etl uttalande av vederbörande statsråd, enligtvilket man måste eftersträva alt finna en produktionsteknik där högeffektivitet kan förenas med kraven på resurshushållning och ekologisk balans.Beträffande i nämnda sammanhang behandlade molioner om de naturenliga ellerbiologiska odlingsmetodernas betydelse hänvisade utskollel till de olikainitiativ som lagils och del arbete som på skilda håll lades ned påundersökningar inom delta forskningsområde. I båda fallen föranledde motionernapå utskottets förslag inle någon särskild åtgärd från sida. Utskottetvill med anledning av nu aktuella molioner erinra om sina lidigare, nyssåtergivna uttalanden om användningen av handelsgödsel såsom en förutsättningför bedrivande av etl rationellt jordbruk som tillgodoser kraven på en frånprivatekonomisk och samhällsekonomisk synpunkt godtagbar avkastning. Intensivajordbruksmetoder kan dock i en del fall få allvariiga konsekvenser från hälso-och miljövårdssynpunkt. I den mån sådana konsekvenser kan styrkas delarutskollel givetvis motionärernas JoU 1978/79:16 4 oro.Ulskotlelharockså,somframgåravdelföregående, betonat viklen av alt berördamyndigheter med stor uppmärksamhet följer utvecklingen på området. Det böremellertid också påpekas alt hithörande problem särskilt blivitföremål för en betydande uppmärksamhet såväl inom forskningen som iverksamheten hos närmast berörda myndigheter. På forskningssidan görsomfattande insatser bl. a. inom . I år1978 upprättade handlingsprogram för forskning, utbildning ochförsöksverksamhet understryks svårigheterna alt upprätthålla en framtida högekonomisk tillväxt med hänsynstagande till de ekologiska ochmiljömässiga krav som ställs i dagens samhälle. Programmet omfattar följandeanpassning av mål och inriktning: Anpassning av verksamheter för teknisk utvecklinglill de krav som framkommit med hänsyn till arbets- och djurmiljö, energi- ochresurshushållning samt till förändrade ekonomiska förhållanden i vårt samhällerörande bl. a. sysselsättning, regional utveckling och utländsk konkurrens. Kraftfulla åtgärder för förbättring av denbiologiska produktionsprocessen liksom önskvärd styrning av denna medhänsynslagande lill marknad, miljö och hushållning med knappa naturresurser. Intensifierad verksamhet rörande förädling ochproduktutveckling av råvarorna saml marknadsföring av produktionen. Utbyggnad och anpassning av utbildning ochinformation till den efterfrågan, som kan förväntas inom ifrågavarandesektorer, särskilt med hänsyn lill angivna mål för utveckling av teknik ochbiologisk produktionsprocess, förädling och marknadsföring. 1 det förslag till ramprogram för försöks- ochforskningsverksamheten som upprättats inom lanlbruksvetenskapligafakulteten framhålls behovet av ytterligare forskningsinsatser i fråga omväxlnäringstillförselns miljökonsekvenser. Efter överenskommelse mellanforskningsrådsnämnden, LRF, ochlantbruksuniversitet har vidare vissa undersökningar igångsatts i syfte bl. a.atl kartlägga viktiga, ej tillräckligt belysta områden inom såväl grundläggandesom tillämpad forskning på området. Enligt vad utskottet inhämtat skall verksamhetensyfta lill alt upprätta förslag lill forskningsprogram inom området "Miljökonsekvenserav växinäringsläckage inom skogs- och jordbruk". De förslag som i olikasammanhang framförts om ökad skogsgödsling resp. övergång lill alternativaodlingssyslem kommeralt beaktas. Häri inkluderas t. ex. konsekvenserna avanvändning av andra växtnäringskällor än handelsgödsel samt av energiskogsbruk.Vidare avser man belysa jord- och skogsbrukets miljökonsekvenser i relationtill andra verksamheter som kan ge upphov till föroreningar. Problemenmed höga nitrathalter i dricksvatten i vissa områden uppmärksammas främst iverksamheten hos , och livsmedelsverket.Resultatet av genomförda undersökningar m.m. redovisas fortlöpande och utnyttjasbl. a. i samband med utbildnings-, rådgivnings- och JoU 1978/79:16 5 informationsverksamhetenpå lantbrukels område. Isamband med ställningstaganden rörande nya riktlinjer förjordbrukspolitiken gjordes som nämnts vissa uttalanden angående detnödvändiga i atl finna en produktionsteknik där hög effektivitet kan förenasmed kraven på resurshushållning och ekologisk balans. Etl ekologisktbetraktelsesätt ligger också lill grund för direktiven lill den ulredningangående riktlinjerna för den framlida naturresurs- och miljöpolitiken som ibörjan av tillsattes av regeringen. I direktiven framhålls bl. a. allsamhällsutvecklingen måste ges en sådan inriktning all den kan tillgodosekraven på en långsiktig hushållning med naturresurserna och på en god miljö. Eninledande uppgifi för kommittén blir alt sludera vilka förändringar i fråga omutnyttjande av naturresurserna som en ekologisk grundsyn kräver. I anslutningtill den utvärdering av del hittillsvarande miljövårdsarbetet som kommitténföreslås göra bör möjligheterna prövas all upprätta elt samlat program förframtida insatser när del gäller skyddet av den yttre miljön. Denverksamhei som i del föregående berörts är givelvis ägnad all förbättraunderiagel för mera slutgiltiga ställningstaganden på förevarande område frånstatsmakternas sida. Utskottet vill i sammanhanget särskill understrykaangelägenheten av fortsalla satsningar inom forsknings- och utredningsverksamhetm. m. i syfte all vidga kunskapsunderiagel angående miljökonsekvenser avåtgärder inom areella näringar. I avbidan på en mera långsiktig lösning avproblemen synes det dock viktigt alt frågorna kring nilralhallen i dricksvattenredan nu ägnas speciell uppmärksamhet från ansvariga myndigheters ochforskningsorgans sida. En viktig uppgifi för forskningen härvidlag torde bl. a.vara all klariägga samspelet mellan samtliga de faktorer som kan påverkagrundvattnets beskaffenhet. Imotionen1977/78:1625 framförda synpunktergerulskollel anledning alt framhålla värdet avalt resurser för rådgivning och forskning m. m. på lantbrukets område kommerden nalurenliga odlingens intressenter till godo. Utskottet vill här erinra omalt utskottet vid behandling av en motion rörande slöd lillbiodynamisk odling fann del naturiigt au frågan om informalion och rådgivningrörande den nalurenliga odlingens möjligheter ägnades uppmärksamhet frånansvariga myndigheters sida (JoU 1977/ 78:21). Närdel gäller sådana åtgärder av mera kortsiktigt slag som åsyftas i första hand imolionen 1977/78:1624 vill utskottet framhålla atl berörda myndigheter medslöd av nu gällande vattenlag saml hälsovårds- och miljöskydds-lagstiftning kanvidta erforderliga åtgärder. Utskollel förutsätter vidare alt dessa myndighetermed uppmärksamhet följer utvecklingen på området och vidtar de åtgärder sombefinns nödvändiga efter hand som resultaten av den pågående forsknings- ochundersökningsverksamheten rörande miljökonsekvenserna av växinäringsläckageger anledning härtill. Seddai ett vidare perspektiv innehåller nu akluella molioner tankegångar som delvisöverensstämmer med den principiella syn på naturresurs- och JoU 1978/79:16 6 miljöpolitikensom kommit till uttryck i direktiven till den nämnda naturresurs- ochmiljökommittén. Med hänsyn till utformningen av nämnda direktiv finnerutskottet del naturiigt alt bl. a. de problem som sammanhänger med den modernaproduktionstekniken inom jordbruket ägnas uppmärksamhet i ifrågavarandeutredningsarbete. Utskottet finner mot bakgrund härav lämpligt atl motionernaöverlämnas lill naturresurs- och miljökommittén. Med hänvisning del anfördahemställer utskottet att som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om överlämnande av motionerna 1977/78:791, yrkande4,1977/78:1624 och 1977/78:1625 till naturresurs- och miljökommittén. Närvarande:Einar (), (), (), Maj BrittTheorin (s), (), (), (), FilipJohansson (c), (), i (), (), (), * (m), () och AndersDahlgren (c). *Ej närvarande vid betänkandets justering. avSvante , , , , , och (samtliga s) som anser atlutskottets yttrande fr. o. m. det stycke som på s. 2 börjar med "Utskottetvill" och utskottets hemställan bort ha följande lydelse: Ulskollet vill inledningsvis framhålla atlanvändningen av handelsgödsel inom jordbruket ökat myckel starkt under senareår. Det är framför allt ökningen av spannmålsodlingen på bekostnad avvallodling som orsakat detta. har kvävemängden ökat nio gånger,fosformängden och kaliummängden fyra gånger. varförbrukningen av kväve . Skogsgödsling har pågått sedan början av1960-talei. F. n. gödslas ca 200000 ha åriigen. Totalt sprids ca 25 000 lonkväve åriigen i skogen. Användningen av handelsgödsel i lantbruket medförhälso- och miljöproblem i flera olika avseenden. Genom au växtnäringsämnenautlakas i större JoU 1978/79:16 7 ellermindre omfattning uppstår risk för förorening av ytvatten och grundvatten,särskilt i samband med kväveullakning. Mängden kväve som utlakas varierarstarkt med olika faktorer såsom t. ex. nederbörd, jordmån och slorieken avgödselgivan. Utlakningen kan i fråga om ylvaltnel leda till igenväxning ochsyrebrist. Till den effekten bidrar även utsläpp av avloppsvallen m. m. Genomutbyggnaden av kommunala avloppsreningsverk har dock utsläppen av framför alltfosfor minskat. Enligl vissa undersökningar vid harsamtidigt utsläppen av organiskt kväve ökat, vilkel anses lill största delenbero på den ökade kvävegödslingen i lantbruket. Ifråga om grundvattnet kan utlakningen leda till så höga nitrathalter alt detblir olämpligt som dricksvatten. För hög nitrathalt i dricksvatten ansesinnebära medicinska risker, i synnerhet för spädbarn. Under vissa omständigheterreduceras nitrat till nitrit i mag-larmkanalen. Nitrit kan i sin tur framkallablodsjukdomar hos människor och djur. I vissa kemiska föreningar kan nitrat ochnitrit också ge upphov till cancer. Problemen med för hög nitrathalt igrundvattnet är särskilt markanta i iniensivodlade jordbruksområden med lättasandjordar. I sådana områden har uppmätts anmärkningsvärt höga nitrathalter,som vida överstiger de gränsvärden som rekommenderas av . Användningenav kväve kan vidare leda till ökad nedbrytning av det ozonskikt i stratosfärensom normalt fungerar som ett skydd mot solens ultravioletta strålar. Ytteriigareett problem från miljösynpunkt är den tillförsel av tungmetaller, främstkadmium, som sker till åkermarken via handelsgödselmedel. Ulskolletvill framhålla det allvariiga i de hälso- och miljöproblem som sammanhänger medden kraftigt ökade användningen av handelsgödsel. Dessutom bör påpekas atl dethuvudsakligen är överdriven gödsling som växterna inle kan tillgodogöra sig sommedför urlakning av kväve. Detta gör också gödslingen oekonomisk. De effekterpå hälsa och miljö som tidigare redovisats gör del enligt utskottets meningnödvändigt att noggrant undersöka frågan. Med hänsyn lill del anförda finnerutskottet fog för den i motionen 1977/78:791 framförda uppfattningen all ensärskild ulredning bör tillsättas med uppgift att sammanställa det material somredovisats resp. framkommer i pågående forsknings- och utredningsverksamhet m.m. På grundval av detta material bör ifrågavarande utredning framlägga förslagom lämpliga metoder för atl minska handelsgödselanvändningen. Delta kan skegenom lagstiftning, rådgivning och avgifter men också genom nya och förbättradebrukningsformer. En samhällsekonomisk bedömning rörande konsekvenserna avförslagen bör givetvis ingå i uppdraget. Utskottet förordar således atl enulredning tillsätts på förevarande område i huvudsaklig överensstämmelse med desynpunkter som framförts i'molionen 1977/ 78:791. Utredningsarbetet börbedrivas skyndsamt. I anslutning lillbehandlingen av motionen 1977/78:1624 vill utskottet JoU 1978/79:16 8 understrykaatt den tilltagande föroreningen av grundvattnet i vissa delar av landet gersärskild anledning till oro. De undersökningar som genomförts i bl. a. Skåneoch i kommun har utvisat höga nitrathalter i jordbruksområdena.Anmärkningsvärt höga halter har uppmätts i nordvästra , eltområde som karakteriseras av intensiv odling, omfattande bevattning ochgenomsläppliga sandjordar. De åtgärder som vidtagits från bl. a. vederbörandekommuners sida synes inle ha lett till någon varaktig förbättring avvatlenkvaliieien. Mot angivna bakgrund anser utskottet det nödvändigt altskyndsamma åtgärder vidtas för att komma till rätta med förevarande problem isärskill utsatta delar av landet. Den utredning som utskottet i det föregåendeförordat bör lämpligen kunna få i uppdrag att skyndsamt lägga fram förslagomåtgärder föratt förbättra vattenkvaliteten i åsyftade områden. Sådana åtgärderbör omfatta bl. a. genomgripande undersökningar av nitratförekomsler och derasorsaker, intensifierade informationskampanjer till odlare samt samordnadkontroll av vattenkvaliteten genom tillsättande av en samordningsgrupp medrepresentanter för , , livsmedelsverket ochlokala intressenter. Enligt utskottets mening synes det lämpligt atlverksamheten inleds med en lokal försöksverksamhet i någol av riskområdena, t.ex. kommun. I molionen 1977/78:1625framställs yrkanden som främst syfiar lill etl minskat beroende av kemiskamedel över huvud tagel i jord- och skogsbruket. Genom vad utskottet anfört omtillsättande av en utredning rörande såväl långsiktiga som kortsiktiga åtgärdermot miljöföroreningar m. m. i lantbruket får motionens huvudsakliga syfie ansestillgodosett. Utskottet hemställer med hänvisning till det anförda att med bifall till motionen 1977/78:791,yrkande 4, och motionen 1977/78:1624 samt med anledning av molionen1977/78:1625 som sin mening ger regeringen lill känna vad utskottet anfört omtillsättande av en utredning rörande hälso-och miljöeffekter av åtgärder inomareella näringar.