bet · G201FöU23 · 1978-12-31 00:00:00 — a. sjömålsrobot skall kunna ingå i beväpningen.Flygplanet bör grundas på erfarenheterna av flygplan 105 och även utnyttja detkunnande som har vunnits genom arbetet på nytt attack- och skolflygplansystem.De fortsatta studierna skall grunda sig på den beskrivning som finns i motionen2297 (c). Planet bör vara tvåmotorigt. Till skillnad mot flygplan 105 börplanet vara i landemutförande. Planet bör - fortfarande enligt motionen 2297 -vara anpassat efter vårt nuvarande bassystem, och även motorerna förutsätts blitillverkade i . Regeringenhar utfärdat kompletterande anvisningar avseende det militäraförsvarets planering för perioden /81-1984/85. Överbefälhavaren får därvidi uppdrag att undersöka frågan om anskaffning av beväpnade skolflygplan.Utgångspunkten är behovet av flygplan för utbildningsändamål. Överbefälhavarenbör enligt anvisningarna pröva om ett större antal sådana flygplan för bl. a.attackuppgifter kan fylla ett väsentligt operativt behov på godtagbar ekonomisknivå. Som ett alternativ skall redovisas en anskaffning vid svensk industri avett nytt skolflygplan med viss beväpning och där förmåga att bära sjömålsrobotbör förutsättas. Som ett andra alternativ skall förutsättas ett skolfiygplanmed mycket begränsad beväpning och till ett antal som begränsas avutbildningsuppgiften. Vidare skall ett referensalternaliv med elt obeväpnatskolfiygplan redovisas. FÖU 1978/79:23 57 Utskottet kan konstatera att behov av nyaskolflygplan föreligger om de nuvarande lätta altackdivisionernabibehålls och användningen av de befintliga 105-fiygplanen inte under derasåterstående livslängd ändras till enbart utbildningsändamål. Utskoltet finnerinte skäl föreligga alt nu överväga en sådan ändring av dessa fiygplansnuvarande användning i krigsorganisationen. 1det beslutsunderlag rörande systemen B3LA och SK 38/A 38 som tagits fram avmyndigheterna förutsätts au utbildningsuppgiften löses med hjälp av ettkombinerat lätt atlackfiygplan/skolfiygplan. Något underlag som kan ligga tillgrund för beslut nu rörande utformningen av ett skolfiygplan medatlackuppgifter föreligger inte, vare sig vad gäller den operativa användningeneller de ekonomiska förutsältningarna. Utskottet beklagar i och för sig detta.Det är därför inte möjligt all nu ta ställning till den närmare utformningen avett beväpnat skolfiygplan. Det är angeläget att det erforderliga underlaget tasfram och att överbefälhavaren utför de operativa, tekniska och taktiskastudier som är nödvändiga för kommande beslut. Utskottetkonstaterar att det inte nu är aktuellt att besluta om någotbeställningsbemyndigande avseende skolfiygplansyslem. Däremot bör, somutskottet framhållit ovan, tiden utnyttjas för all åstadkomma ett tillfredsställandebeslutsunderlag rörande framtida skolflygplananskaffning. Elt sådantbeslutsunderlag måste möjliggöra en siridsekonomisk och operativ värdering avolika alternativ och innehålla ett tillfredsställande kosinadsun-derlag genomofferter från berörda industrier. Del bör i sammanhanget klarläggas vilkamodifieringar i förhållande till nuvarande fiygplan 105 som är nödvändiga ochrimliga med hänsyn till den tekniska utvecklingen från den tidpunkt då dettafiygplan konstruerades och den tidpunkt då behov av nya skolflygplanföreligger. Under denna lidsrymd har del gjorts och väntas betydande tekniskaframsteg i fråga om bl. a. motorer, nya material och elektronik, vilket församma uppgift möjliggör lättare fiygplan . Uiskotietkan vidare konstatera att regeringens planeringsanvisningar tillöverbefälhavaren innehåller ett alternativ som tillgodoser de synpunkterrörande nytt skolfiygplansyslem som framförs i motionen 2297 (c). Det fortsattastudiearbetet skall enligt utskottels mening i huvudsak avse detta alternativ,eftersom det till skillnad från andra lösningar inte tidigare blivit noggrantanalyserat. Detta innebär att skolfiygplanet får en kvalitet som bestäms medutgångspunkt i utbildningsändamålet och avsedd förmåga alt fullgöra uppgiftersom är anpassade till lätta altackfiygplan. Till beväpningen skall höra förmågaalt bära sjömålsrobolar. Med denna huvudinriktning av det fortsatta planerings-och utvecklingsarbetet bör berörda svenska industrier las i anspråk föruppgifter som bevarar en betydande del av deras tekniska kompetens ochger sysselsättning för deras personal. Genom altplaneringsanvisningarna till överbefälhavaren innehålleräven FÖU 1978/79:23 58 andraalternativ bör man faen tillfredsställande grund för beslut om framlidaplaneringsinriktning. dels att utskottets hemställan (s. 24) i momenten 3och 4 bort ha följande lydelse: 3. att med bifall lillmotionen 1978/79:2297, yrkandet 3, som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet har anfört om tidpunkten för slutgiltigt beslut om antalet fiygplanJA 37, 4. att med anledning avpropositionen 1978/79:138, med bifall till motionen 1978/79:2297, yrkandena Ioch 2, samt med avslag på motionerna 1978/79:594, yrkandet 2 i denna del, och1978/79:2253, yrkandet I, som sin mening ger regeringen till känna vadulskotiei har anfört om riktlinjer för siudie- och utvecklingsarbete förfiygvapenförband under / 80. Detmilitära försvarets fortsatta utveckling (punkten 4) - riktlinjer för studie- och utvecklingsarbete för flygvapenförband Per () och GunnarOskarson (m)anser-under förutsätining av bifall lill reservationen 2 - dels att den del av utskottets anförande som på s.16 börjar "Det är nödvändigt" och på s. 18 slutar "budgetår börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna" bon ha följandelydelse: Idet föregående har utskottet lagii ställning för att flygplanet 38/A 38utvecklas för senare anskaffning. Ett riksdagsbeslut härom innebär bl. a. auman bevarar den tekniska kompetensen inom svensk fiygindustri, vilket ärbetydelsefullt både för vår framlida försvarsförmåga och för tekniskt kunnandeöver huvud taget i vårt land. De motioner som behandlar fortsatt studie-,planerings- och utvecklingsarbete i ett läge då SK 38/A 38 inte utvecklas börenligt utskottels mening avslås. dels all utskottets hemställan (s. 24-25) imomentet 4 bort ha följande lydelse; 4. att avslår motionerna 1978/79:594,yrkandet 2 i denna del, 1978/79:2253, yrkandet l,och 1978/79:2297, yrkandena 1och 2, om riktlinjer för studie- och utvecklingsarbete för fiygvapenförbandunder /80. Detmilitära försvarets fortsatta utveckling (punkten 4) - civilt utnytt jande av industriella resurser Per (), (), BertilDahlén (fp) och () anser FÖU 1978/79:23 59 dels att den del av utskottets anförande som på s.19 börjar "Enligt försvarsutskottets mening" och på s. 20 slutar"motionsyrkande bör avslås" bort ha följande lydelse: mening finns det i både motionen 2253 (s) och motionen2297(c)synpunkter som utskottet kan biträda. I en strävan att öka inslagen avproduktion för civila ändamål är det naturligt att en fiygplansin-dusiri iförsta hand anstränger sig att utveckla produktionen av fiygplan ochfiygplansdelar för civilt bruk. För andra industrier medkrigsmaterielproduk-tion bör man på samma sätt koncentrera sina strävanden motteknikområden där man främst har förmåga och konkurrenskraft. Detta utesluterinte att industrierna gör allvarliga ansträngningar att bredda sin verksamhetmot olika tekniskt kvalificerade produkter. Eftersom det har beslutatsom en delegation och en särskild utredare för sådana frågoranser utskottet altdet nu inte finns tillräckliga skäl för att besluta om ytteriigareåtgärder. Liksom näringsutskotlel kan försvarsutskottet inte biträda yrkandet imotionen 2242 (vpk) om en anställningsgaranti för personal vid AB.De nu berörda yrkandena i motionerna 2242, 2254 och 2297 bör avslås. dels att utskottets hemställan (s. 25) i momentet 6bon ha följande lydelse: 6. au avslår motionerna 1978/79:2242,yrkandet 4, 1978/79:2254 och 1978/79:2297, yrkandet 5, om ytteriigare åtgärderför civilt utnyttjande av industriella resurser. 6.Det militära försvarets fortsatta utveckling (punkten 4) - riktlinjer förplaneringsperioden , , ,, , och (alla s)anser dels att den del av utskottets anförande som på s.20 börjar "Utskottet tillstyrker" och slutar "i denna del"bort ha följande lydelse: Beträffanderiktlinjer för det militära försvarets utveckling vill utskottet ansluta sigtill vad som har anförts i den socialdemokratiska partimotionen 594. a. att den ekonomiska planeringsramen för perioden /80-1983/84bestäms med utgångspunkt i ett basbelopp för nästa budgetår som uppgår lill . (prisläge ), i stället för 13 . dels att utskottets hemställan (s. 25) i momentet10 bort ha följande lydelse: 10. alt med anledning av propositionen1978/79:100 och med bifall till motioner) 1978/79:594, yrkandet 2 i denna del. FÖU 1978/79:23 60 godkännerde riktlinjer för del militära försvarets fortsatta utveckling som har angettsi motionen 1978/79:594. 7.Förmåner åt värnpliktiga m. fl. (punkten 5) , , ,, , och (alla s)anser dels alt den del av utskottets anförande som på s.28 börjar "Under föregående" och slutar "avslås avriksdagen" bort ha följande lydelse: Underföregående begärde på förslag av utskottet att regeringenskulle låta utreda de unga värnpliktigas ekonomiska förhållanden (FöU1977/78:19, rskr 1977/78:240). Försvarsministern uppger i budgetpropositionenall regeringen har givit överbefälhavaren i uppdrag att i samarbetemed göra en sådan undersökning. Utskottet bedömer attresultatet av undersökningen - som skall redovisas för regeringen senast den 15september 1980- kommer all utgöra ett värdefullt faktamaterial förprioriteringar och beslut när del gäller de värnpliktigas förmåner. De senasteårens kostnadsutveckling motiverar dock att man i avvaktan påundersökningsresultatet redan den genomför de förbättringar avdagersättningen och familjepenningen som föreslås i motionen 251.1 övrigtbiträder ulskotiei regeringens förslag till förbättringar av de värnpliktigasförmåner. Yrkandena om höjd dagersättning i motionerna 696 och 1784 bör därföravslås liksom de yrkanden om helt fria resor för de värnpliktiga som finns imotionerna 424 och 696. dels att utskottets hemställan (s. 30) i momenten 1och 2 bort ha följande lydelse: med anledning av propositionen 1978/79:100 och med bifall lillmotionen 1978/79:251, yrkandet 3, antar följande som Utskottets förslagbetecknade förslag till lag om ändring i familjebidragslagen (1978:520): Härigenom föreskrivs att 9 S familjebidragslagen(1978:520) skall hanedan angivna lydelse. 9 5 Familjepenning beräknas för må- Familjepenning beräknas för må nad till högst för barn och nad lill högst för barn och lill högst för annan per- till högst / för annan son. Familjepenning för den som person. Familjepenning för den som uppbär ersättning för vård som avses uppbär ersättning för vård som avses i 7 ! ; 7 eller för den som har rätt till i 7 i; 7 eller för den som har rätt till FÖU 1978/79:23 61 underhållsbidrag,som tjänstepliktig underhållsbidrag, som tjänstepliktig är skyldig att utge, får dock ej över- är skyldig att utge, fr dock ej över stiga ersättningens eller bidragets be- stiga ersättningens eller bidragets be lopp för månad. lopp för månad. Dennalag träder i kraft . 2. att rörande höjning av dagersättningentill värnpliktiga m. fi. med anledning av propositionen 1978/79:100 samt medavslag på motionerna 1978/79:696, yrkandet 4 i denna del, och 1978/79:1784,yrkandet 1, bifaller motionen 1978/79:251, yrkandet 2. 8.Ramberäkning för /80 m. m. - militära försvaret (punkten 6) , , ,, , och (alla s)anser dels att den del av utskottets anförande som på s.32 börjar "Liksom beträffande" och slutar "avslås avriksdagen" bort ha följande lydelse: Liksombeträffande planeringsramen för femårsperioden förordar utskottet altutgiftsramen för /80 bestäms enligt förslaget i densocialdemokratiska partimotionen 594, yrkandena 3 och 4. Ramenbör alltså bestämmas till 12 . Det börankomma på regeringen att anpassa utnyttjandet av betalningsmedel ochbeställningsbemyndiganden under olika anslag efter denna utgiftsram. Underinnevarande budgetår har regeringen ett bemyndigande av att justerautgiftsramen för bl. a. den del av ökade kostnader för vissa förmåner åtvärnpliktiga som överstiger vad nettoprisindex ger. Utskottet delaruppfattningen i motionen 594 (s) att ett motsvarande bemyndigande inte börlämnas för nästa budgetår. Yrkandet 5 i motionen bör därför bifallas avriksdagen. dels all utskottets hemställan (s. 32-33) imomenten 1 och 3 bort ha följande lydelse: 1. att medanledning av propositionen 1978/79:100 och med bifall till motionen1978/79:594, yrkandena 3 och 4, för /80 fastställer utgiftsramenför det militära försvaret till 12 . i prisläget februari 1978samt begär att regeringen anpassar utnyttjandet av betalningsmedel ochbeställningsbemyndiganden efter denna utgiftsram, 3. alt med bifalltill motionen 1978/79:594, yrkandet 5, FÖU 1978/79:23 62 avslårregeringens förslag om bemyndigande att justera utgiftsramen för det militäraförsvaret för /80 med den del av ökade kostnader för vissaförmåner åt värnpliktiga som överstiger vad neltoprisindex ger. 9.Anslagsfrågor för det militära försvaret (punkten 7) Per ()och GunnarOskarson (m) anser-under förutsätining av bifall till reservationen 2 - dels att den del av utskottels anförande som på s.38 börjar "Utskottet har" och slutar "yrkandena 1 och 2"bort ha följande lydelse: Utskottethar i del föregående tagit ställning för au SK 38/A 38 utvecklas för senareanskaffning. Utskottet föreslår därför att bifaller motionen 2241,yrkandena 1 och 2. Ökningen av anslaget Flygvapenförband: Forskning ochutveckling med 242,3 milj. kr. skall ske inom utgiftsramen för det militäraförsvaret och förutsätter alt regeringen låsersamma belopp under anslagetFlygvapenförband: Materielanskaffning. dels att utskottets hemställan (s. 41) i momentet17 bort ha följande lydelse: 17. att beträffande Flygvapen förband:Forskning och utveckling med anledning av propositionen 1978/79:138 och medbifall till motionen 1978/79:2241, yrkandena 1 och 2, a. bemyndigarregeringen att medge att utvecklingsarbete för fiygvapenförband får beställas inom en kostnadsram av , b. /80 anvisar ett förslagsanslag av . 1.Ramberäkning för /80 m. m. - militära försvaret (punkten 6) avPer () och (). Prisregleringen av försvarsutgifterna grundadesunder budgetåren 1959/ 60-1968/69 på ett särskilt beräknat försvarsindex.Enligt beslut utnyttjades under budgetåren 1969/70-1971/72 i ställetnettoprisindex (NPI) för prisregleringen. Enligt försvarsbesluten och 1977förutsätts prisregleringen av utgifterna för det militära försvaret ochcivilförsvaret fortsättningsvis ske med hjälp av NPI. Även om varjeår fattar beslut om att utgiftsramarna för det militära försvaret ochcivilförsvaret skall justeras med hänsyn till prisutvecklingen enligt NPI så ärdenna metod i realiteten fastslagen att gälla t. o. m. /82. Förtid därefter finns det enligt FÖU 1978/79:23 63 vårmening anledning att på nytt överväga metoden för att kompensera för ändringarav priser och löner. Enligtöverbefälhavaren visar erfarenheterna av systemet med priskom-pensalion efterNPI klart alt del ger otillräcklig ersättning, i synnerhet för löneökningar.Vidare försvårar det enligt hans mening försvarets planering genom de svårigheterall förutse köpkraftsulvecklingen som del medför. Även civilförsvarsslyrelsenhar uttryckt bekymmer över nuvarande pris-kompensationssystem. Vi påminner omalt expertutredningen angående prisreglering av försvarsutgifterna (EPAF) isitt betänkande (Ds Fö 1975:2) redovisade all NPI för den studerade perioden1969/70-1973/74 utvecklades långsammare än de sammanvägda priserna inom detmilitära försvaret. Utredningen fann bl. a. all kravet på stabilitet iförsvarsplaneringen talar för prisreglering på basis av prisrörelserna inomförsvaret. Utvecklingenav det militära försvaret och civilförsvaret bör grundas på enSäkerhetspolitisk bedömning. Det finns nu en tendens att utvecklingen i Ställetbestäms av hur NPI utvecklas i förhållande till den faktiska förändringen avpriser och löner for försvaret. När vi ser effekterna både förkrigsorganisation och fredsverksamhei kan skillnaden inte längre betraktas somett incitament för önskvärda rationaliseringar. 2.Ramberäkning för /80 m. m. - militära försvaret (punkten 6) avGunnar () och (). Vi finner att både rationella och sociala skältalar för all de sociala kostnaderna för de värnpliktiga och deras familjerhänförs till socialhuvudliteln. Den nödvändiga fortlöpande förbättringen av devärnpliktigas sociala förmåner skulle ske smidigare om de utformades,administrerades och budgeterades via . Det skulle blilättare att reglera värnplikisförmånerna om man slipper au jämföra dem medmateriel. En överfiy Ilning av värnpliktssociala kostnader från försvars- lillsocialbudgeten medför bl. a. den positiva effekten au såväl politiska somkanske främst militära beslutsfattare inte tvingas alt ställa sådana kostnadermot maieriel-anslagen. Onekligen skulle det också innebära alt man slog vakt omden allmänna värnplikten. För dagen kan förslagen i motionen 1219 intebiträdas, men vi är starkt övertygade om au de är värda en allvarligprövning. FÖU 1978/79:23 Bilaga I Behandlas ibetänkandet utsk. Väcktaunder den allmänna motionstiden 1978/79:250av () och i (c) 4 vari yrkas allriksdagen hos regeringen begär en utredning om försvarets personalpolitik. 1978/79:251av m. fi. (s) vari yrkas au 2. beslutar all dagersättningenhöjs med . per dag till , 3. beslutar att familjepenningenför barn höjs med . per 5 månad till . 4. som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen 4 anförts om genomförandet av förslagen ibetänkandet Utökat värnpliktsinfiytande, 5. som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen 4 anförts om påskyndande avvärnpliktsinfiylandekommitténs arbete, 6. som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen 4 anförts om utredningsarbetet kringutbildningsfrågor, 7. som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen 5 anförts om medel för de värnpliktigassärskilda behov. 1978/79:353av () vari yrkas all 7 beslutar avslå föreslagetanslag, propositionen 1978/79:100, bil. 7, III 1. Arméförband: Anskaffning avanläggningar om 7 milj. kr. lill nytt skjutfäll för garnison (yrkandet2). 1978/79:354av m. fi. (vpk) vari yrkas 1. att hemställer hosregeringen om förslag till omorganisation av underrättelsetjänsten till ettcivilt organ, som skall lyda direkt under försvarsdepartementet, 2. att beslutar om enomorganisation av underrättelsenämnden, som innebär representation församtliga riksdagspartier, saml att nämnden görs ansvarig inför ochdess konstitutionsutskott, 3. all , om yrkandenaunder punkterna 1 och 2 inte bifalls, avslår yrkandet i budgetpropositionenbil. 7, p. om Insat.sberedskap m. m. på . FÖU 1978/79:23 Behandlas i betänkandet utsk. 1978/79:421av m. fi. (c) vari yrkas att hos regeringen anhåller attfrågan om utvärdering av genomförda strukturförändringar inom försvarsmaktensnarast utreds samt att förslag lämnas till ev. framlida åtgärder i enlighetmed motionens syften. 1978/79:422av m. fi. (m) vari yrkas att beslutar uttala attförsvaret skall ges full kompensation för de prisstegringar det drabbas av. 1978/79:423av m. fi. (m, s, c, fp) vari yrkas att beslutarsom sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts angående behovetav förstärkning av personalvårdsresurserna inom armén. 1978/79:424av () och () vari yrkas att beslutarhos regeringen anhålla att helt fria hemresor för värnpliktiga införs fr. o.m.den 1 juli 1979. 1978/79:504 av RolandBrännström (s)och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande ersättning vidmönstring. 1978/79:592 av UllaEkelund (c) vari yrkas att hos regeringen anhåller att åtgärdervidtas för att uppnå balans mellan tillverkningen av skyddsmasker ochbarnskydd. 1978/79:594 av . (s) vari yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den svenska säkerhetspolitiken, 2. att godkänner deriktlinjer för det militära försvarets fortsatta utveckling som angetts imotionen, 3. att beslutarfastställa utgiftsramen för det militära försvaret för /80 till12 , i prisläge , 4. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om förändringar avbemyndiganderamar och betalningsmedel för /80, 5. att avslårregeringens hemställan om bemyndigande att justera utgiftsramen för detmilitära försvaret för 5 1978/79. 4 3,4,6 FÖU 1978/79:23 66 Behandlasi betänkandet utsk. budgetåret1979/80 med den del av ökade kostnader för förmåner ål värnpliktiga vilkenöverstiger vad nettoprisindex ger, 6. alt under anslaget Civilförsvar (för- 10 svarsdepartementei) för /80 för i motionen angivet ändamål anvisar ytteriigare , 7. attriksdagen bemyndigar regeringen att för budgetåret 10 1978/79 medge att för i motionen angivet ändamål överskrida utgiftsramen för civilförsvaret utan att delta påverkar utgiftsramen för /80, 8. altriksdagen begär att regeringen ger civilförsvarsslyrelsen 10 i uppdrag alt komma med förslag till en utökad utbildning för civilförsvaret i syfte att nedbringa kön av vapenfria tjänsleplik tiga, 10.att som sin mening ger regeringen till känna vad ' i motionenanförts om utredning rörande civilmotstånd. 1978/79:595av m. fl. (vpk) vari yrkas 2. attriksdagen uttalar sig för omedelbara nedskärningar och 1 inskränkningar av den militära verksamheten i enlighet med vad som föreslagits imotionen, 3. attriksdagen med ändring i propositionen 1978/79:100 1 beslutar om en sänkning av försvarskostnaderna för /80 med . 1978/79:693av i (m) vari yrkas att hos regeringenanhåller alt frågan om "samhällstjänst" förbåde män och kvinnorblirföremål för överväganden, bl. a. från jämställdheissynpunkt. 1978/79:694av (apk) och (apk) vari yrkas 1.att godkänner deriktlinjer för försvarspolitiken I som anges i denna motion, 2.att i enlighet härmeduttalar sig fören minskning 1 av försvarskoslnaderna . 1978/79:696av m. fl. (vpk) vari yrkas 1.att hos regeringen hemställer om förslag om att 4 den särskildamilitära bestraffningsrätten avskaffas. FÖU 1978/79:23 2. att uttalar sig föratt full yttranderätt och fullständiga fackliga rättigheter för de värnpliktigai enlighet med motionens riktlinjer måste införas, 3. att uttalar sig föratt arbetstiden för de värnpliktiga förkortas och regleras i enlighet med vadsom anges i motionen, 4. att uttalar sig föratt de ekonomiska villkoren för de värnpliktiga förbättras i enlighet med vadsom anges i motionen, 5. att uttalar sig föratt den militära sjukvården "civiliseras" i enlighet med motionensriktlinjer, 6. att hos regeringenhemställer om förslag innebärande att de civila bestämmelserna förarbetarskydd skall gälla ulan inskränkningar också inom den militära sektorn. 1978/79:865av m. fl. (s) vari yrkas att hos regeringen begärförslag till åtgärder i syfte att del särskilda familjebidragssystemet för devärnpliktiga överförs till kommunernas socialnämnder. 1978/79:867av Even m. fl. (s) vari yrkas att hos regeringen begär enutredning i syfte att skapa förutsättningar för ett forskningsprogram omcivilmotstånd. 1978/79:1217av m. fi. (m) vari yrkas au 1. beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförs om säkerhets- och försvarspolitiken, 2. beslutar att ett nytt lättallackplansystem utvecklas och tillverkas inom landet, 3. beslutar att insatserna förförsvarsinformation ökas. 1978/79:1219av () vari yrkas 1. att , i syfte atthålla nere försvarsanslagen, hos regeringen begär att försvarskommittéeller - om så erfordras - en särskild utredning får i uppdrag att utreda omvissa kostnader som redovisas inom försvarsdepartementets område böröverföras till andra områden, 2. att beslutar föreslåregeringen att finansieringen av de sociala kostnaderna för värnpliktiga (och civil- Behandlasi betänkandet ujsk. FÖU 1978/79:23 försvarspliktiga)under deras tjänstgöring hänförs till socialhuvudtiteln. 1978/79:1784av (apk) och (apk) vari yrkas att beslutaratt dagersättningen höjs med . per dag till . (yrkandet I).