bet · G201UbU9 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av motion om vävlärarutbildning 1977/78: 1559 av m. fl. (c, m,fp) vari yrkas att hos regeringen begär förslag om hurvävlärarutbildningen skall organiseras samt att därvid i motionenframförda synpunkter beaktas. Ar 1961 inrättades vid seminarierna för husligutbildning en textil-lärarlinje. Linjen omfattade två grenar, en allmän och envävinriktad. Den vävinriktade grenen inrättades enbart vid seminariet iStockholm. När detta seminarium avvecklades försvann också möjlighetenatt utbilda lärare i textilkunskap som avser vävning (vävlärare). I motionenredovisas dels vävlärarkårens nuvarande åldersstruktur, dels för vilkautbildningar det behövs vävlärare. Enligt motionärernas mening är det nunödvändigt att finna organisatoriska former för en vävlärarutbildning somtillgodoser högt ställda krav. Med utgångspunkt i ett förslag frånskolöverstyrelsen om försöksverksamhet med utbildning av lärare i textilslöjdoch annat ämne föreslås i motionen olika åtgärder för att anordna sådanutbildning. Motionärerna yrkar bl. a. att inträdeskraven till den planeradeutbildningen skall vara desamma som till textillärarlinje, dvs. terminskurseri sömnad och vävning, och att ämnesutbildningen för de båda skolämnenatextilslöjd och textilkunskap skall betraktas som s. k. tvåämnesutbildning ochomfatta sammanlagt 120 poäng. Vidare framförs önskemål beträffandeettämneslärare i vävning samt utökning av utbildningens vävmoment. Slutligenanses utbildningsbehoven böra undersökas. Vissahögskoleutbildningar på det textila området Textillärarlinjenomfattar 120 poäng, varav ämnesutbildning 80 poäng och praktisk-pedagogiskutbildning 40 poäng. Ämnesutbildningen är organiserad i 4 block och omfattar: Textilkonsumentkunskap: kemi, fysik, textilkunskap, miljö- och konsumentkunskap,textilvård. Textilteknik sömnad: maskinsömnad, klädsömnad, mönsterkunskap. Textil teknik - vävning:vävteori, vävning. Textilteknik konstkunskap: fackteckning, kulturhistoria med textil inriktning,konstsömnad, knyppling, material garntekniker. Förtillträde till utbildningen fordras bl. a. genomgång av ett av följande treförutbildningsalternativ: 1 1978/79. UbU1978/79: 9 2 slutförd specialkurs, textilkunskap, sömnad om en termin(knyppling ingår) samt slutförd specialkurs, textilkunskap, vävning om entermin (konstsömnad ingår). slutförd tvåårig konsumtionslinje, gren för konsumtion medtextil inriktning (konstsömnad ingår) samt slutförd specialkurs, textilkunskap,sömnad om en termin (knyppling ingår). slutförd tvåårig beklädnadsteknisk linje valfri gren samtslutförd specialkurs, textilkunskap, vävning om en termin (konstsömnad ingår)samt slutförd kurs i knyppling om minst . Försöksverksamhet med utbildning av lärare itextilslöjd och engelska eller matematik enligt regeringens beslut Utbildning av lärare i textilslöjd och engelska ellermatematik anordnas med början /79. Utbildningen, som omfattarämnes-teoretisk utbildning om sammanlagt 120 poäng och praktisk-pedagogiskutbildning om 40 poäng, bedrivs som en variant av textillärarlinjen viduniversitetet i i enlighet med utbildningsplan som fastställs avuniversitets- och högskoleämbetet. Utbildningen ger behörighet till tjänst som lärare iföljande ämneskombinationer: Textilslöjd och matematik Gymnasieskolan Textilkunskapsom avser sömnad samt engelska Textilkunskapsom avser vävning samt engelska Textilkunskapsom avser sömnad samt matematik Textilkunskapsom avser vävning samt matematik Den ämnesteoretiska utbildningen omfattar såvitt gällerkombination med ämnet textilslöjd lägst 60 poäng i textilslöjd, såvitt gällerkombinationen med ämnet textilkunskap som avser sömnad 60 poäng i textilslöjdsamt påbyggnadskurs i textilslöjd avseende sömnad om 20 poäng samt såvittgäller kombination med ämnet textilkunskap som avser vävning 60 poäng i textilslöjdsamt påbyggnadskurs i textilslöjd avseende vävning om 20 poäng. Den ämnesteoretiska utbildningen skall dessutom omfatta 40eller 60 poäng i engelska eller matematik. Behörig att antas som studerande vid försöksutbildningenär den som uppfyller villkoren för allmän behörighet. För studier i slöjd skallföljande villkor för särskild behörighet gälla, nämligen antingen slöjd (som UbU 1978/79: 9 3 tillvalsämne)och teckning (som obligatoriskt tillvalsämne) på tvåårig social linje igymnasieskolan (motsv.) eller godkänt antagningsprov. För studier i engelskaeller matematik gäller de särskilda förkunskapskrav som uppställts för ämnetpå resp. ämneslärarlinje. Påbyggnadskurs i textilkunskap (avseende exempelvisvävning) kan anordnas som enstaka kurs för studerande som inte deltar i försöksutbildningenmen som har godtagbara förkunskaper, t. ex. lärare som genomgåtttextillärariinje (jfr UbU 1976/77: 29 s. 9). Yttranden över motionen har inhämtats frånuniversitets- och högskoleämbetet, , statens industriverk,, Föreningen , Akademikerinom biologisk produktion och konsumtion samt miljöplanering och . Vidare har yttranden i ärendet inkommitfrån och hemslöjdsutredning. Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) hänvisarbeträffande olika studiekursers behörighetsvärde till regeringens beslut den 18maj 1978 om försöksverksamhet med utbildning av lärare i trä- och metallslöjdeller textilslöjd och annat ämne, av vilket framgår vilken behörighet de olikastudiekurserna i försöksutbildningen avses ge. Beträffande de i motionenifrågasatta förkunskapskraven (terminskurs i sömnad och terminskurs i vävning)för tillträde till försöksverksamheten med tvåämnesutbildning anför UHÄföljande. Ettämnesutbildning bygger på grundskola, medantvåämnesutbild-ningen som inträdeskrav har allmän behörighet för tillträde tillhögskola. Föredragandestatsråd anser i prop. 1976/77: 76 s. 122 i likhet med SÖ att slöjd ochteckning på sociala linjen i gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper börkunna ge tillräcklig grund för slöjdstudierna i försöksutbildningen. UHÄ har inuläget ingen anledning att göra några ändringar ifråga om kraven förbehörighet. Utvärderingenav utbildningen kan eventuellt visa att det föreligger stora svårigheter attgenomföra undervisningen på grund av de studerandes otillräckligaförkunskaper. Under sådana omständigheter räknar UHÄ med att få beaktamotionens förslag. Beträffande motionärernas förslag att genomgångenyrkeskurs i vävning skall berättiga till tillträde till påbyggnadsutbildningpåpekar att, om enskild studerande önskar genomgå påbyggnadskursen avseendevävning som enstaka kurs, torde högskolan kunna godta ettårig yrkes- tl 1978/79.14 saml. UbU 1978/79: 9 4 kurssom underlag under förutsättning att vederbörande har allmän behörighet förhögskolestudier. UHÄerinrar avslutningsvis om den textila utbildning som förekommer påkonstfackskolans textilgren och om den hemslöjdsspecifika utbildning somHandarbetets Vänner (Högre kurs i slöjd och inredning vid , ) bedriver med antagning . Den senareutbildningen anses väl ta till vara det textila arvet. Dessutom finns enligtUHÄ möjligheten för textillärare som genomgått textillärarlinjens allmänna grenatt komplettera sin textillärarutbildning med vävinriktade enstaka kurser, t.ex. dem som ingår i tvåämnes-utbildningen. () hananfört i huvudsak följande. Igrundskolan ingår vävning som en del av ämnet textilslöjd. Igymnasieskolan finns yrkesinriktad utbildning inom vävområdet påkonsumtionslinjen, gren för konsumtion med textil inriktning samt i närliggandespecialkurser såsom kurs i textilkunskap, vävning, S 4 74: 5, omfattande entermin, ettårig yrkeskurs i vävning för personal till institutioner ochföretag, UY 2 65: 38, samt kurs i handvävning, omfattande vidTextilinstitutet i . Yrkesinriktadutbildning i vävning finns också vid flera enskilda yrkesskolor samt inom denav Svenska Hemslöjdsföreningarnas Riksförbunds administrerade riksomfattandekursverksamheten. Inomkommunala vuxenutbildningen anordnas utbildning inom vävområdet motsvarandeden som ges i gymnasieskolans konsumtionslinje och specialkursen textilkunskap,vävning. Vidfolkhögskolorna och inom det fria och frivilliga folkbildningsarbetetförekommer även vävkurser med en annan målinriktning. Vid två folkhögskoloranordnas dock behörighetsgivande kurser i vävning för blivande textillärare,motsvarande kurs i textilkunskap, vävning, S 4 74:5. motionen berörda lärarutbildningen avser utbildning av lärare förgymnasieskolans utbildningar i vävning och motsvarande utbildning inom kommunalvuxenutbildning och enskilda yrkesskolor m. m. Behöriga lärare i vävningbehövs också vid vissa folkhögskolor och i viss utsträckning inom det fria ochfrivilliga folkbildningsarbetet. Dessutom har högskolan behov av lärare meddenna utbildning på textillärarlinjen, arbetsterapeutlinjen,konsthantverkslinjen . designlinjen (Konstindustriella skolan i )samt vid utbildning i textilarbete fack 1 (i ). SÖkan konstatera att det nu är vissa svårigheter att fylla behovet av behörigalärare i vävning i gymnasieskolan, vuxenutbildning, enskilda yrkesskolorm. Detta behov har blivit mer märkbart då inte någonutbildning av lärare i vävning skett. Denutbildning som ges i textilkunskap, vävning i gymnasieskolan är till sittinnehåll och omfattning krävande. SÖ bedömer det därför som väsentligt att denutbildning av lärare i textilkunskap, vävning, som planeras ingå i den fr. o.m. påbörjade försöksverksamheten med utbildning av lärare itextilslöjd, ges ett sådant innehåll att den tillgodoser gymnasieskolans behovav kvalificerade lärare. UbU1978/79: 9 5 (), somhandlägger ärenden om bidrag till hemslöjdsverksamheten och andra viktigahemslöjdsfrågor, konstaterar följande. All lärarutbildning inom det s. k.husliga området, dit även vävning räknades, förstatligades ochvävlärarutbildningen fick då den utformning och omfattning som redovisas imotionen. Många vävlärare, som före förstatligandet utexamineradesvid enskilda skolor, fick till uppgift att som hemslöjdschefer leda olikahemslöjdsföreningar i landet. Andra blev lärare i den kursverksamhet, som underflera årtionden bedrevs vid ett antal hemslöjdsföreningar. I vissa fallförenades denna läraruppgift med konsulentverksamhet. Flertalet under1900-talet verksamma hemslöjdskonsulenter har, innan en särskild utbildning förhemslöjdskonsulenter tillkom , varit vävlärare. Ansvaret för den textilahemslöjdsproduktion, som de flesta hemslöjdsföreningar från början hade som sinväsentligaste uppgift, har huvudsakligen åvilat vävlärare. Den begränsning av antalet vävlärare, som förstatligandetav utbildningen medförde, och som delvis måste ses mot den stora examinationenunder åren , har redan gjort sig märkbar i det kvalitativautbudet på vävområdet. Tillgången på examinerade lärare blev snabbt för knappoch otillräckligt utbildade krafter har fått anlitas i interinga omfattning. Det föreligger , när vävlärarutbildningen helt upphört, enfara för att de kunskaper som ännu verksamma vävlärare sitter inne med, inteskall kunna utnyttjas i en kontinuerlig utbildning. För den svenska hemslöjdenoch dess fortlevnad är detta oroande. Svenska handvävda textilier har ansettsligga på en ovanligt hög kvalitetsnivå och svenska vävkurser har lockatstuderande från hela världen. finner förslaget om ett återupptagande avvävlärarutbildningen vara väl grundat. Om inte en nyrekrytering av vävlärarekommer till stånd med högt ställda krav på kunskaper i vävning blir följdenen både teknisk och konstnärlig försvagning av handvävningen inom såvälundervisning som produktion. Enligt () finns det en dold tillgång på utbildadevävlärare, vilka genom reaktiveringskurser skulle kunna återvinnas tillläraryrket om behov av ytterligare lärare visar sig föreligga. ansesdock ett behov att utbilda nya vävlärare uppkomma varför TCO ställer sigpositiv till en utredning om hur vävlärarutbildningen skallorganiseras. Föreningen , Akademiker inom biologiskproduktion och konsumtion samt miljöplanering och har uppfattningen att efterfrågan påvävlärare kommer att öka och att det därför är angeläget attvävlärarutbildningen återupptas. understryker attvävlärare verkat vid folkhögskolor, slöjdskolor och annanyrkesinriktad praktisk utbildning och fortsätter. UbU1978/79: 9 6 Förutom vid ovannämnda undervisningsformer harvävlärare verkat inom särskolor, specialskolor och terapi samt inomkursverksamhet t. ex. i hemslöjdsföreningarnas och bildningsförbundens regi. Grundligvävutbildning hör också till utbildningen av designers, des-sinatörer m. fl.yrken inom teko-industrin och värdet av goda kunskaper i textilt handarbetebetonas ofta av framstående utövare inom dessa yrken. Inommuseernas verksamhet är kunskaper i textilt handarbete en förutsättning förstudiet och analysen av textilier från alla tidsåldrar. Det är också enförutsättning för en stor del av museernas textila kunskapsförmedling. Redanunder 1800-talets slut verkade svenska vävlärare i utlandet och de svenskavävskolorna fick motta elever från utlandet. Detta förhållande är aktuellt . Svenska vävlärare arbetar i utvecklade industriländer som och även iutvecklingsländerna, där de deltar i utvecklingsprojekt som instruktörer ochorganisatörer. kommer grupper och enskilda besökare från i synnerhetJapan, och nordeuropeiska länder för att delta i vävkurser och liknande somanordnas i vårt land. Mycketofta får vi i vår verksamhet i bevis på vilken unik ställningSverige och de övriga nordiska länderna i detta fall intar i världen. Kollegerfrån museer, forskare och andra utländska besökare betonar värdet av att vi harlyckats vidmakthålla kunskaper i äldre produktionsmetoder och äldretextilkunskap och gjort det till en kulturell tillgång, som de i flera fallmedvetet söker sig hit för att ta del av. Detär framför allt genom hemslöjdsföreningarnas verksamhet och vävlärarna somyrkeskår som detta har möjliggjorts på ett livsdugligt sätt. För att hållakunskaper levande krävs att kunskapskapitalet utvecklas och förnyas, och försådant utvecklingsarbete krävs stor erfarenhet och grundliga kunskaper. Det ärinte minst resultatet härav som vinner omvärldens intresse. Detkvalitetskrav som genomsyrat vävlärarutbildningen och hemslöjdsföreningarnasverksamhet är en kulturell tillgång som vårt land har möjlighet att delamed sig av till många länder i hela världen. För att detta skall kunna beståbehövs ett återupptagande av vävlärarutbildningen på tillräckligt hög nivå. hemslöjdsutredning har uppfattningen attdet är väsentligt att man vid ställningstagandet till en kommandevävlärarutbildning inte enbart ser till de utbildningsområden som ställerformella krav på utbildade vävlärare. Även inom andra områden finns det behovav vävlärare vilkas kunskaper och pedagogiska resurser direkt eller indirektkan tillföras verksamheten. Inom den s. k. mjuka slöjden har vävningen ochvävlärarna spelat en mycket stor roll för hemslöjdens utveckling. Direkt ochindirekt har vävlärarnas kunnande och pedagogiska erfarenheter kommit helahemslöjden till godo. Utredningen finner det sammanfattningsvis angeläget atten lärarutbildning omfattande vävning återigen kan tas upp i sådana former somtillgodoser även högt ställda krav på fördjupning och specialisering inomområdet. UbU 1978/79: 9 Ar 1961 inrättades vid seminarierna för husligutbildning en textil-lärarlinje. Linjen omfattade två grenar, en allmän och envävinriktad. Den vävinriktade grenen inrättades enbart vid seminariet iStockholm. När detta seminarium avvecklades försvann också möjlighetenatt utbilda lärare i textilkunskap som avser vävning, s. k. vävlärare (lärare143 enligt skolförordningen). () har i skrivelse till regeringen lagt fram förslag tillutbildningsplan för försöksverksamhet med viss tvåämnesutbildning.Försöksverksamheten gäller bl. a. textilslöjd i kombination med annat skolämne(engelska eller matematik). Förslaget i vad det avser textilslöjd omfattar tregrundkurser A 1, B 1 och C 1 om vardera 20 poäng, dvs. en grundutbildning omsammanlagt 60 poäng, samt påbyggnadskurs D 1 om 20 poäng med inriktning påsömnad, påbyggnadskurs D 2 om 20 poäng med inriktning på vävning ochpåbyggnadskurs D 3 om 20 poäng, som är en allmän fördjupningskurs. Som särskiltbehörighetsvillkor för försöksutbildningen i textilslöjd föreslås avslutadkurs i slöjd och teckning på social linje (motsvarande). Medutgångspunkt i SÖ:s förslag beträffande försöksverksamhet med visstvåämnesutbildning har i motionen 1977/78: 1559 begärts att vävlärarutbildningenskall återupptas. När det gäller vävlärarutbildningens organisation m. m.lägger motionärerna fram kompletterande förslag, bl. a. beträffandeobligatoriska studiekurser på det textila området om sammanlagt 120 poäng förlärare i textilslöjd och textilkunskap, krav på terminskurser i sömnad ochvävning för tillträde till utbildningen, behörighetsbestämmelser för tjänst somettämneslärare i vävning (lärare 143) och utökning av vävmomenten inom denallmänna fördjupnings-kursen (påbyggnadskurs D 3 om 20 poäng). Vidare ansesutbildningsbehoven böra undersökas. Somframgår av det föregående har yttranden över motionen inhämtats frånuniversitets- och högskoleämbetet (UHÄ), (), statensindustriverk, . Föreningen , Akademiker inom biologisk produktion och konsumtion samtmiljöplanering och . Vidare haryttranden i ärendet inkommit från och 1977 årshemslöjdsutredning. Pågrundval av beslut (pi-op. 1976/77: 76, UbU 1976/77: 29,rskr 1976/77: 333) har regeringen meddelat föreskrifter omförsöksverksamhet med viss tvåämnesutbildning, innebärande utbildning av bl. a.lärare i textilslöjd och engelska eller matematik. UHÄ har fastställt särskiltbehörighetsvillkor för studier i textilslöjd i enlighet med SÖ:s förslag. Regeringen har den 15 juni1978 i skolförordningen meddelat be- UbU 1978/79: 9 8 hörighetsbestämmelserbeträffande tjänster för vissa tvåämneslärare, nämligen för tjänst som lärare23 i (bl. a. i textilslöjd och annat ämne) och för tjänst somlärare 182 i gymnasieskolan (bl. a. i textilkunskap som avser sömnad ellervävning samt annat ämne). Kravet i fråga om den ämnesteoretiska utbildningen ärför grundskoletjänst såvitt gäller textilslöjd lägst 60 poäng i ämnet(grundkurserna A 1, B 1 och C 1). Den ämnesteoretiska utbildningen för tjänst igymnasieskolan skall såvitt gäller textilkunskap som avser sömnad omfattagrundkurser i textilslöjd om 60 poäng samt påbyggnadskurs i textilslöjdavseende sömnad om 20 poäng (D 1) och såvitt gäller textilkunskap som avservävning grundkurser i textilslöjd om 60 poäng samt påbyggnadskurs i textilslöjdavseende vävning om 20 poäng (D 2). Den ämnesteoretiska utbildningen i engelskaeller matematik m. m. skall dessutom omfatta 40 eller 60 poäng. Deförkunskapskrav som gäller för tillträde till försöksutbildningen i textilslöjdinnebär att det är möjligt att vinna tillträde till utbildningen utan kunskaperi vävning. I sitt yttrande över motionärernas förslag beträffande ett högreförutbildningskrav än vad som föreslagits av SÖ har UHÄ anfört:"Utvärderingen av utbildningen kan eventuellt visa att det föreliggerstora svårigheter att genomföra undervisningen på grund av de studerandes otillräckligaförkunskaper. Under sådana omständigheter räknar UHÄ med att få beaktamotionens förslag." Ifråga om förkunskapskrav för tillträde till grundutbildningen i textilslöjdhänvisar utskottet till UHÄ:s yttrande. Utskottet förutsätter alltså att UHÄmed uppmärksamhet följer frågan. Somframgår av UHÄ:s yttrande över motionen finns möjlighet för textillärare, somär s. k. ettämneslärare, att bygga ut sin textillärarutbildning medvävinriktad enstaka kurs som till sitt innehåll motsvarar vävinriktadpåbyggnadskurs (D 2). Härigenom blir det möjligt för sådan lärare att erhållaen kompetens i vävning motsvarande den som två ämneslärare erhåller eftergenomgången påbyggnadskurs. Utskottet utgår från att skolförordningensbehörighetsbestämmelser i vad gäller tjänst som vävlärare (lärare 143) anpassastill de nya förutsättningarna för kompletterande utbildning i vävning. motionen aktualiserade frågan om en utökning av vävmomenten inom den allmännafördjupningskursen (påbyggnadskurs D 3 om 20 poäng) är enligthögskoleförordningen (3 kap. 8 och 9 §§) en lokal angelägenhet som det ankommerpå linjenämnd att besluta om. Utskottet förutsätter att man i det sammanhangetbeaktar yrkesområdets behov. Försöksutbildningeni textilslöjd anordnas av i fr. o. m. ,varför påbyggnadskurs eller enstaka kurs i textilkunskap (var och en med högst12 deltagare) kan anordnas först fr. o. m. . Enligt vadutskottet erfarit är den lokala UbU1978/79: 9 9 bedömningen när det gäller vävinriktade kurser av typ D2 att det per läsår kommer att kunna anordnas vävinriktad enstaka kurs underhösttermin och påbyggnadskurs som avser vävning under vårtermin, den senareinom ramen för försöksutbildningen. Påbyggnadskurs D 3 Allmän fördjupningskursbedöms kunna anordnas inom ramen för samma försöksverksamhet under höstterminoch som enstaka kurs under vårtermin. Av remissyttranden framgår att det finns behov avvävlärare inom gymnasieskolan, vid enskilda yrkesskolor, inom kommunalvuxenutbildning, vid folkhögskolor och inom hemslöjdsföreningarnas kursverksamhet.De behövs också som cirkelledare inom studieförbundens kursverksamhet och,vilket vissa remissinstanser påpekat, i specialfunktioner av olika slag, t. ex.som organisatörer av och instruktörer vid utvecklingsprojekt iutvecklingsländer. SÖ har för sin del konstaterat att det nu är vissasvårigheter att fylla behovet av behöriga lärare i vävning och att detta behovhar blivit mer märkbart . Enligt utskottets mening ärdet angeläget att utbildningsbehovet i vad gäller vävlärare närmare kartläggs.UHÄ bör, efter samråd med SÖ, ochföreträdare för studieförbunden, göra en bedömning av det samladeutbildningsbehovet, så att bl. a. utbildningsmyndigheter på olika nivåer fårunderlag för sina ställningstaganden när det gäller medel till utbildningen. Utskottetfinner vidare i likhet med flertalet remissinstanser det angeläget attvävlärarutbildningen bedrivs i sådana former att den tillgodoser även högtställda krav på fördjupning och specialisering. Åberopande det anfördahemställer utskottet att med anledning avmotionen 1977/78: 1559 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört beträffande vävlärarutbildning och behörighetsbestämmelser för tjänstsom vävlärare. Närvarande vid ärendets slutbehandling: (),(), (), (), (), (), (), (), Hans Nyhage(m), (), (), (), KarinAndersson (c), () och ().