bet · G201JuU26 · 1978-12-31 00:00:00 — 1motionen 499 yrkas alt del vid länsrätten i skall inrättas entjänst som domare och en tjänst som föredragande utöver vad som planeras enligtuppgjord personalplan för de nya länsräuerna. Enligt motionärernas mening har ipersonalplanen föreslagits ell för lågt antal befattningshavare i länsrätten iBlekinge län. Planen rimmar enligt motionärernas mening inte med uttalanden ibudgetpropositionen att länsrätterna skall tilldelas en fast organisation somsvarar mot den beräknade måliillströmningen. Enligtregeringens förslag i budgetpropositionen skall den nyalänsrättsor-ganisalionen tillföras sammanlagt 830 tjänster för uppgifter som utförs av domsiolspersonal. Personalplanerna för den nya organisationenberäknas därigenom omfatta omkring 80 tjänster mer än del antalårsarbetskrafter som de nuvarande länsdomslolarna förfogar över. De 830tjänsterna föreslås fördelade på 117 domare och fiskaler, 328 tjänstemän förberednings- och föredragningsuppgifter samt 385 övriga tjänstemän. Härjämteföreslås all medel motsvarande ca 70 tjänster tillförs länsrätterna förbalansavarbetning under /80. Enligten personalplan som fogals till chefens för justiiiedepartemenielförhandlingsuppdrag till angående anställnings- ocharbetsvillkor för personalen vid länsrätterna skall vid länsrätten i Blekingelän inrättas två tjänster för domare, sex tjänster för personal medberednings-och föredragningsuppgifter saml åtta tjänster vid länsrättenskansli. JuU 1978/79:26 11 hovetär beräknat på ett målunderiag om 4 200 mål, varav 964 körkorlsmål och 3 100skallemål. Som jämförelse kan anföras all det föreslås tre domartjänsler ilänsrätten i . Målunderiaget i denna länsrätt utgör 4 500 mål,varav 979 körkortsmål och 3 400 skattemål. Vidfördelningen av tjänster på den av departementschefen upprättade personalplanen har länsrätten i kommit att fö en efter målantaletjämförelsevis liten personalstyrka. Anledningen härtill är enligt vad utskottetinhämtat alt länsrätten med de beräkningsgrunder som använts hamnat strax undergränsen för tilldelning av ytterligare personal. Vid angivna förhållandenförutsätter utskottet att länsrättens behov av ylteriigare personal särskiltbeaktas vid fördelningen av de 70 extra tjänster för vilka medel beräknats iproposilionen för /80. Personalbehovet måste även därefter ägnasfortlöpande uppmärksamhet och vid behov anpassas efter utvecklingen. Medhänvisning till det sagda finner utskottet ej anledning till någon åtgärd frånriksdagens sida med anledning av moiionen 499. 1motionen 842 yrkasatt skall begära en skyndsam utredning ominrättande av tre länsrätter i . Länsrätterna bör enligtmotionärernas mening lokaliseras till de delar av där enlokalisering är angelägen från sysselsättningssynpunkt. Motionärerna åsyftarmed sitt förslag att fö mindre enheter med mer överskådliga ansvarsområden. Enligtriksdagens principbeslut rörande länsrätisreformen skall en allmänförvaltningsdomstol bildas i varje län. Som motiv till att länen bör utgöradomkretsar för länsrätterna anfördes under förarbetena lill länsrätisreformenbl. a. regionalpoliiiska och kommunikalionsmässiga faktorer. Vidare åberopas auden regionala förvaltningsrättskipningen har anknytning till länet(prop. 1977/78:170 s. 19). Enligt vad departementschefen uttalar ibudgetpropositionen bör de länsrätter som är tillräckligt stora för all geunderlag därtill vara indelade på avdelningar. Indelning på avdelningarplaneras för länsrätterna i , i och i län. För länsrätten i planeras en avdelning förförvallningsmål och tre avdelningar för skattemål. Utskottetfinnerej skäl att frångå tidigare principiella ställningstagandeall domsområde för länsrätt skall vara hela länet. Utskollel avstyrker därförbifall till motionen 842. Imotionerna 684,687,847,1171,1185,1186,1188,1746 och 1752 framställs yrkandenrörande lokalisering av länsrätterna. Enligt vad som uttalas i motionen 1188bör en prövning av lokaliseringsfrågorna ske utan dröjsmål. Vidare bör enligtmotionärernas mening resp. länsstyrelses inställning tillmätas avgörandebetydelse. 1 motionen 1752 uttalar motionärerna att möjligheterna tilldecentralisering av länsrätten bör utnyttjas i de län där delta är nödvändigtoch möjligt. 1 övrigt går motionsyrkandena ut på att länsrätterna i vissa länav regionalpolitiska och sysselsättningspoliliska skäl JuU 1978/79:26 12 börförläggas lill annan ort än residensorien. a. åberopas att regeringentidigare uppdragit åt länsstyrelserna att undersöka möjligheterna att lokaliserastatlig verksamhet utanför residensorlerna. Önskemålom lokalisering av länsrätter har också i skrivelser till utskottet framförtsfrån i , från och kommuner iÄlvsborgs län saml från kommuri i . ochMariesiads kommuner har i skrivelser till utskollel förordat alt länsrätterna iÄlvsborgs resp. lokaliseras till residensorlerna. Enligtregeringens förslag i propositionen 1977/78:170 skulle utgångspunkten förlokaliseringen av de nya länsrätterna vara att de skulle förläggas tillresidensorterna; det skulle ankomma på regeringen att besluta omföriäggningsorter. Vid behandling av propositionen begärdes i treolika motioner att regeringen också skulle pröva andra lokaliseringsorter inomvissa län än residensorterna. Konstitulionsulskollel hänvisade i sittbetänkande lill alt regeringen skulle besluta om länsrätternas föriäggningsorteroch all de i motionerna föreslagna prövningarna således skulle komma alt göras.Del kunde därför förutsättas, uttalade konstilutionsutskoitet, all regeringenundersöker om regionalpoliiiska eller sysselsättningspoliliska skäl i särskildafall kan motivera att länsrätten föriäggs till annan ort än residensorten. Konstituiionsutskoiieihemställde att skulle förklara motionerna besvarade med vad utskottetanfört om lokalisering av länsrätterna. Enligtuttalande i budgetpropositionen av chefen för bör, i de fallfråga väckts om utlokalisering, valet av lokaliseringsort ske efter noggrannkartläggning i varje enskilt fall av de skäl som talar för och emotutlokalisering. Del är enligt departementschefen också angeläget att frågan omen eventuell utlokalisering av länsrätter inle prövas isolerad utan vägs sammanmed motsvarande fråga för annan offentlig förvaltning. Detta omfaiiandeuiredningsarbele har ännu inle kunnat genomföras. Ibudgetpropositionen konstaterar departementschefen vidare alt länsdomstolarna fn. befinner sig i en arbetsmässigt svår situation samt att balanserna idomstolarna ökat sedan fattade beslut om länsrättsreformen. Allamöjligheter bör enligt departementschefen tas till vara att så snart sommöjligt nedbringa de nuvarande balanserna lill en från rättssäkerhetssynpunktgodtagbar nivå. En utlokalisering av vissa länsrätter skulle enligtdepartementschefen i varje enskilt fall leda till sådana störningar avverksamheten au frågan inte bör tas upp förrän balanserna har arbetats ned. 1avbidan härpå, anser departementschefen, bör länsrätterna vara förlagda tillresidensorten. Utskottetfinner liksom departementschefen att det är utomordentligt angeläget attlänsrättsreformens genomförande inte leder lill en försämring av den för bådeallmänhet och personal otillfredsställande balanssiluationen i länsdomstolarna.Enligt utskottets mening är del ofrånkomligt att en utlokalisering av länsrätttill annan ort än residensorten av personalpolitiska JuU 1978/79:26 13 ochandra praktiska skäl under inledningsskedet skulle inverka negativt på arbeteti länsrätten. Alt bringa ned balanserna till en från räiissäkerheissyn-punkigodtagbar nivå får enligt utskottets mening anses vara ett så angelägetönskemål att det f n. måste sättas före intresset att av regionalpolitiskaeller sysselsätlningspolitiska skäl redan nu lokalisera länsrätt lill annan ortän residensorten. Utskottet anser sig därför inte kunna tillstyrka att länsrättf n. lokaliseras till sådan ort. Fråganom lokalisering av länsrätt bör emellertid i enlighet med vad riksdagenförutsatt och vad som förordas i propositionen utredas vidare. Del slutligaställningstagandet från regeringens sida bör tas så snart utredningsarbetetavslutals. I övrigt föranleder motionerna inte något yttrande från utskottetssida. Medhänvisning till del sagda avstyrker utskottet bifall lill motionerna 684,687,847, 1171, 1185, 1186, 1188, 1746 och 1752. 1. att belräffande inrättande av tjänsterbemyndigar regeringen all vid kammarrätten i inrätta en ordinarietjänst för kammarrättslagman och en ordinarie tjänst för kammarrättsråd,tillika vice ordförande på avdelning, båda med beteckningen Co, 2. all beträffande medelsberäkningen tillAllmänna förvaltningsdomstolarna för /80 anvisar ettförslagsanslag av , 3. att beträffande länsrätten i länavslår motionen 1978/79:499, 4. att beträffande länsrätten i Stockholmslän avslår moiionen 1978/79:842, 5. att belräffande principerna förlänsrätternas lokalisering avslår moiionen 1978/79:1188 och motionen1978/79:1752 i denna del, 6. all belräffande lokalisering av länsrätti avslår motionen 1978/79:684, 7. att belräffande lokalisering av länsrätti avslår motionerna 1978/79:687 och 1978/79:847, 8. att beträffande lokalisering av länsrätti avslår motionerna 1978/79:1171 och 1978/79:1186, 9. att beträffande lokalisering av länsrättI avslår moiionen 1978/79:1185, 10. att beträffande lokalisering avlänsrätt i avslår moiionen 1978/79:1746 och moiionen 1978/79:1752 idenna del. 4.Bostadsdomstolen och hyresnämnderna m. m. Regeringen har under punkten D 4 (s.78 och 79) föreslagit att lill Bostadsdomsiolen och hyresnämnderna m.m. för /80 anvisa ett förslagsanslag av . JuU 1978/79:26 14 I motionen 1978/79:855 av m. fl. (m)hemställs såvitt nu är i fråga all under punkten D 4 Bostadsdomsiolenoch hyresnämnderna m. m. anvisar ett i förhållande till regeringens förslagmed . sänkt anslag (yrkande 2). Regeringens förslag under förevarande punkt innebärbl. a. att medel beräknas för ytterligare två tjänster som sekreterare vidbostadsdomsiolen. Kostnaderna härför beräknas till . Imoiionen 855 hemställs all sänker det av regeringen föreslagnaanslaget med eu belopp moisvarande koslnaden för två sekreterare vidbostadsdomstolen. Motionärerna uppger att eftersom någon närmare motiveringinle angetts för behovet av tjänsterna anser sig motionärerna med hänsyn tillrådande budgetläge inte kunna biträda förslaget om dessa tjänster, Ibosladsdomsiolens dömande enhet finns f n. en tjänst för extra föredragande ochfem tjänster som sekreterare. Regeringens förslag om medel för två nya tjänsterför sekreterare överensstämmer med vad som i denna del yrkades avdomstolsverket i anslagsframställningen för /80. Enligt vad somdärvid uttalades har arbetsbelastningen för bostads-domstolen blivit större änvad som kunde förutses då domstolen inrättades. Måliillströmningen har ökatkontinuerligt under domstolens hittillsvarande verksamhet. Den nuvarandemålbalansen anges vara klart otillfredsställande. Utskottetfinner ej anledning frångå regeringens medelsberäkning och avstyrker bifalllill motionen 855 i denna del. att med avslag på motionen 1978/79:855 idenna del (yrkande 2) och med bifall lill regeringens förslag lill Bostadsdomstolenoch hyresnämnderna m. m. för /80 anvisar ell förslagsanslag av24 . 5.Utrustning till domstolar m. m. Ulskollet tillslyrker regeringens under punktenD 5 (s. 79 och 80) framlagda förslag och hemställer aUriksdagen U\\ Utrustning lill domstolar m. / 80 anvisar ett reservationsanslag av . uuU 1978/79:26 15 Närvarande:Bertil (), (), (), (),(), i Kumla (s), (), HansPellersson i (s), (), (), HelgeKlöver (s), () och (). 1. vidpunkten 3 (Allmänna förvaltningsdomstolarna) avÅke Polstam (c), (), (), ()och (), som belräffande länsrätten i (moment 4)anser dels all den del av utskottets yttrande på s. 11som börjar med "Utskollel finner" och sluiar med "moiionen842" bort ha följande lydelse: Uiskotietfinner liksom motionärerna att del belräffande länsrätten i länfinns en uppenbar risk för alt en länsräll av den storiek del här blir fråga ominte kommer att fungera med samma smidighet som övriga, mindre länsrätter;länsrätten kommer inle alt kunna hålla erforderlig kontakt med allmänheten ochkommer inle all ha lillräcklig överblick över sill ansvarsområde. Det kanbefaras negativa konsekvenser både för den räilssökande allmänheten och för domstolenstjänstemän. Enligt utskottets mening bör det därför prövas om inte fierlänsrätter bör inrättas i . En lämplig uppdelning synes ienlighet med vad motionärerna anfört vara all del i länet inrättas trelänsrätter. De bör förläggas till delar av länet där en lokalisering ärangelägen från sysselsättningssynpunkt. En utredning i frågan bör kommalill stånd. Vadutskollel med tillstyrkande av motionen 842 anfört om en utredning angående trelänsräiter i bör som mening ges regeringen lillkänna. dels att utskoileis hemställan under moment 4 bortha följande lydelse: 4. all belräffande länsrätten i länmed bifall till moiionen 1978/79:842 som sin mening ger regeringen till kännavad utskollel anfört om en utredning angående inrättande av tre länsrätter ilänet. 2. vidpunkten 3 (Allmänna förvaltningsdomstolarna) avÅke Polstam (c), (), (), ()och (), som belräffande principerna for länsrätternaslokalisering (moment 5) anser delsatt den del av uiskottets yttrande som börjar på s. 12 med "Utskottetfinner" och slutar på s. 13 med "och 1752" bort ha följandelydelse: Utskottet finner liksom departementschefen all det är utomordentligt JuU 1978/79:26 16 angelägetalt länsrälisreformens genomförande inle leder till en försämring av den förbåde allmänhet och personal otillfredsställande balanssituationen ilänsdomstolarna. Enligt utskottets mening är det ofrånkomligt au enutlokalisering av länsräll till annan ort än residensorten av personalpolitiskaoch andra praktiska skäl under inledningsskedet skulle inverka negativt påarbetet i länsrätten. Alt bringa ned balanserna lill en från rättssäkerhetssynpunktgodtagbar nivå får enligt utskottets mening anses vara ett så angelägelönskemål att del i princip måste sältas före intresset alt av regionalpoliiiskaeller sysselsättningspoliliska skäl redan nu lokalisera länsrätt lill annan ortän residensorien. Likväl kan i något fall förutsättningar för en lokaliseringav länsrätt lill annan ort än residensort redan nu föreligga. En sådanlokalisering bör i så fall också ske fr. o. m. dagen för ikraftträdande avreformen. Vad nu sagts bör övervägas av regeringen i anslutning till detfortsatta förberedelsearbetet för reformen. Iövrigt bör frågan om lokalisering av länsrätt i enlighet med vad riksdagenförutsatt och vad som förordas i proposilionen utredas vidare. Utredningsarbetetbör i linje med vad som anförs i moiionen 1188 komma till stånd utan dröjsmål.Del slutliga ställningstagandet från regeringens sida bör tas så snart deltaarbete avslutats. Härvid bör resp. länsstyrelses inställning i lokaliseringsfrågantillmätas stor betydelse liksom de regionalpoliiiska synpunkterna. sålunda med anledning av motionen 1188 och moiionen 1752 i denna delanfört om prövningen av lokaliseringsfrågan bör som mening gesregeringen lill känna. Övriganu behandlade motionsyrkanden föranleder inle något ytterligare uttalande frånutskottet sida. Utskottet avstyrker därför med hänvisning till del sagda bifalllill motionerna 684, 687, 847, 1171, 1185, 1186, 1746 och motionen 1752 i dennadel. dels au uiskottets hemställan under moment 5 bortha följande lydelse: 5. all beträffande principerna for länsrätternaslokalisering med anledning av motionen 1978/79:1188 och motionen 1978/79:1752i denna del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omprövningen av lokaliseringsfrågan. 3. vid punkten 4 (Bostadsdomstolen ochhyresnämnderna m. av () och (), som anser dels all den del av utskoileis yttrande på s. 14som börjar med "Utskottet finner" och slutar med "dennadel" bort ha följande lydelse: mening kan behovet av de föreslagna nya tjänsterna ibostadsdomsiolen inle anses vara så stort au medel härför bör beräknas i delrådande, ansträngda budgetlägel. Utskottet tillslyrker därför yrkandet imoiionen 855 om sänkning av anslaget med kostnaden för dessa båda JuU 1978/79:26 17 Iövrigt har utskottet inle någon erinran mol regeringens medelsberäkning. delsatt utskottets hemställan bort ha följande lydelse: alt med anledning av regeringens förslagoch med bifall till motionen 1978/79:855 i denna del (yrkande 2) lillBostads-domstolen och hyresnämnderna m. m. för /80 anvisar elt förslagsanslagav .