bet · G201SkU12 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av motioner om förslag till lag mot skatteflykt m. m. 1detta betänkande behandlas motionerna 1976/77:629 av m. fl. (vpk) varihemställs att hos regeringen begär förslag om införande av enallmän skatiefiyktsklau-sul; 1976/77:1032 av m. fi. (s) varihemställs att hos regeringen begär att förslag till lag motskatteflykt skyndsamt framläggs i huvudsaklig överensstämmelse med de imotionen angivna principerna; 1977/78:319 av (vpk) varihemställs att hos regeringen begär tillsättande av en snabbutredningmed uppgift att lämna förslag hur skatteflykt och skattefusk effektivare skallkunna bekämpas. Motionärerna i motionen 1976/77:629 uttalar attbehovet av effektiva åtgärder mot skatteflykt ter sig alltmer angeläget. Deerinrar om att en särskild expertgrupp inom företagsskatleberedningen lagt framett förslagom en allmän skatteflyktsklausul och alt tidigare avslagityrkanden om en särskild utredning rörande åtgärder mot skatteflykt ochskattefusk med hänvisning till expertgruppens arbete. Regeringens tveksamhetgör det enligt motionärernas mening osäkert om förslag på grund avexpertgruppens betänkande kommer att framläggas och motionärerna anser detdärför viktigt att ger uttryck för meningen att omedelbara åtgärderär angelägna. I motionen 1976/77:1032 framhålls att såvälrättviseskäl som det statsfinansiella läget talar för att man med kraft böringripa mot alla former av skatteflykt och alt man ytteriigare bör förstärkasamhällets möjligheter att göra detta. Enligt motionärernas mening bör iskattelagstiftningen införas en generalklausul mot skatteflykt. Bestämmelsenbör utformas så att skattefiykt anses föreligga om skattskyldig företarrättshandling som - ensam eller tillsammans med annan rättshandling i vilkenhan direkt eller indirekt medverkar - bereder honom en inte oväsentligskatteförmån i strid med lagstiftningens grunder. En ytteriigare förutsättningbör vara att det med hänsyn till omständigheterna framstår som sannolikt altdenna förmån utgör den skattskyldiges huvudsakliga fördel av rättshandlingen. Omenligt denna regel skatteflykt anses föreligga bör den skattskyldigesförfarande underkännas vid beskattningen, dvs. man bör anpassa dettaxeringsmässiga resultatet till resultatet av den närmast till hands liggande 1 1978/79. SkU 1978/79:12 2 seriösatransaktion varmed den skattskyldige kunnat åstadkomma samma ekonomiska effekt. Motionären i motionen 1977/78:319 anför att tiotalsmiljarder kronor torde undandras från beskattning genom olika former avskatteflykt och skattefusk. Frågan om en effektiv kamp mot skatteundandragandesynes - menar motionären - inte ha ägnats tillräcklig uppmärksamhet i de storaskatieuiredningar som avslutat sin verksamhet, och han anser det därförnödvändigt att en snabbutredning tillsätts med den enda uppgiften alt lämnaförslag hur skatteflykt och skattefusk effektivare skall kunna bekämpas. En expertgrupp inom företagsskatteberedningen ladei betänkandet (SOU 1975:77) Allmän skatteflyktsklausul fram förslag om engeneralklausul mot skattefiykt. Förslaget innebar att man vid bestämmande avskatt eller taxering till skatt skulle bedöma avtal eller annan rättshandlingefter dess verkliga innebörd och dess ekonomiska verkningar. Förtillämpningen av generalklausulen angavs vissa förutsättningar. Denskattskyldige skulle i syfte att uppnå en skatteförmån ha ingått ett avtaleller företagit en rättshandling. Denna skulle, ensam eller tillsammans medannan rättshandling i vilken han direkt eller indirekt medverkat, ha beretthonom en förmån i skattehänseende. Skatteförmånen skulle slå i strid medlagstiftningens anda och mening och dessutom utgöra den skattskyldiges huvudsakligafördel av rättshandlingen. Om med tillämpning av dessa bestämmelserskatteflykt ansågs föreligga, skulle skatten eller taxeringen bestämmas medbortseende från rättshandlingen eller - för det fall sådan beräkningsgrundinte kunde tillämpas eller skulle leda till oskäligt resultat -till ell skäligtbelopp. Generalklausulenskulle inte tillämpas om den skattskyldige kunde göra sannolikt atträttshandlingen tillkommit och fåll sitt innehåll huvudsakligen avorganisatoriska eller marknadstekniska skäl eller eljest i annat ekonomisktsyfte än att erhålla en förmån vid beskattningen. Skatteflyktsklausulenskulle enligt expertgruppens förslag omfatta flertalet skatter och avgifter,allmänna avgifter i egentlig mening samt arbetsgivaravgifter tillsocialförsäkringen. Därvid framkom att en majoritet avremissinstanserna i och för sig var för att en generalklausul mot skatteflyktinfördes och att denna positiva inställning fanns inte bara hos statligamyndigheter utan också hos åtskilliga företrädare för näringslivet. Ett flertalremissinstanser redovisade emellertid andra synpunkter än expertgruppen på bl.a. frågan om generalklausulens utformning. En arbetsgrupp inombudgetdeparlemeniel har- på grundval av den vid SkU 1978/79:12 3 remissbehandlingensålunda framförda kritiken - föreslagit vissa ändringar i expertgruppensförslag. Dessa redovisas i betänkandet (DsB 1978:6) Lag mot skattefiykt ochinnebär att generalklausulen erhållit en något snävare inriktning och en merpreciserad utformning. Enligt det nya förslaget skall -för attskatteflyktsklausulen skall komma i fråga - den skattskyldige ha företagit enrättshandling, som ensam eller tillsammans med annan rättshandling i vilkenhan direkt eller indirekt medverkat, leder till inte oväsentligt lägre skatt änden närmast till hands liggande rättshandling som -bortsett från skatteförmånen- skulle ha gett ett likvärdigt ekonomiskt resultat. Vidare krävs attskatteförmånen skall stå i strid med grunderna för den eller deskatlebestämmelser som skulle komma i fråga, om den skaltskyldige i ställethade företagit den närmast till hands liggande rättshandlingen. Som ytterligareförutsättning gäller enligt förslaget att det med hänsyn till omständigheternamåste antas att den inte oväsentliga skatteförmån som erhållits i strid medgrunderna för den kringgångna skattebestämmelsen i allt väsentligt utgörvad denskattskyldige har avsett att uppnå med alt företa rättshandlingen. Haren skaltedomstol med stöd av dessa regler funnit alt skatteflykt föreliggerskall rättshandlingen i fråga inte utgöra grund för beskattningen. 1 ställetskall skatten eller taxeringen bestämmas på grundval av den närmast till handsliggande rättshandling som - bortsett från skatteförmånen - skulle ha gett ettlikvärdigt ekonomiskt resultat. Om denna regel inte går att tillämpa eller omden skulle leda till ett oskäligt resultat skall skattedomstolen bestämmataxeringen till ett skäligt belopp. Klausulenhar således begränsats till de egentliga kringgåendefallen. Det har inteansetts möjligt att ge klausulen en tillräckligt preciserad utformning om ävenövriga skatteflyktsförfaranden skall fångas in. Detta innebär givetvis inte attdessa övriga förfaranden legitimeras. Enligt förslaget skall det vara enuppgift för skattedomstolarna att enligt samma grunder som pröva i vadmån sådana förfaranden går att angripa. Iförslaget har tillämpningsområdet för skatteflyktsbestämmelserna begränsatstill den vanliga inkomst- och förmögenhetsbeskattningen samt till vissasärskilda skatter som kan sägas utgöra komplement till inkomstbeskattningen,nämligen utskiftningsskatten och ersättningsskallen. För att de skattskyldigapå ell så tidigt stadium som möjligt skall kunna bedöma om klausulen ärtillämplig på ett visst förfarande eller ej har föreslagits att de nuvarandebestämmelserna om rätt till förhandsbesked i taxeringsfrågor- till skillnad motvad som f n. är fallet -skall gälla även skatteflyktsfallen. Frågor som gällertillämpning av klausulen skall prövas i första instans av länsskatterätl. Ävendet nya förslaget till lag mot skatteflykt har remissbehandlats. Budgetministern har som svar påfråga av när regeringen kommer att lägga en proposition om lagmot skatteflykt SkU 1978/79:12 4 uppgivitatt regeringen - efter det att synpunkter i frågan inhämtats från myndigheteroch organisationer - kommer att fullfölja beredningsarbetet. Tidigareriksdagsbehandling m. m. har vid ett flertal tillfällenbehandlat motioner om skatteundandragande och skatteflykt och därvid alltidmycket starkt understrukit angelägenheten av att statsmakterna med kraftingriper mot skatteundandragande i olika former. I ett i årdagtecknat betänkande (SkU 1978/79:2) behandlade utskottet en motion omåtgärder mot internationell skattefiykt. Utskottet lämnade därvid en redogörelseför olika åtgärder som vidtagits inom skattelagstiftningen,skatteadministrationen och taxeringsprocessen för att förhindra eller försvåraskatteundandragande. Utskottet hänvisar till denna redogörelse. 1 sittyttrande över motionen anförde utskottet bl. Det torde inte kunna bestridas attskatteundandragande i olika former utgör ett allvarligt samhällsproblem. Debelopp som härigenom undandras det allmänna är mycket betydande sett både iabsoluta tal och i relation till de samlade skatteintäkterna. har vidbehandling av frågor om skattefusk och skatteflykt alltid understrukitangelägenheten av kraftfulla samhällsinsatser för att komma till rätta medolika former av skatteundandragande. Det är därför positivt att kunna konstateraatt ett fiertal åtgärder i form av skärpt lagstiftning och kontroll undersenare år genomförts för att förhindra eller försvåra skatteflykt. Utskottethänvisar i denna del till den redogörelse som lämnas i inledningen till dettabetänkande. 1 sammanhanget vill utskottet erinra om den effektivisering ochrationalisering av taxeringsorganisationen som enligt riksdagsbeslut 1975,1977 och 1978 skall genomföras fr. o. m. 1979 och som bl. a. syftar till attintensifiera gransknings- och kontrollinsatserna vid taxering och attkoncentrera dessa till rörelseidkare och andra mer svårkontrolleradeskattskyldiga. Genom den bevissäkringslag för skatte- och avgiftsprocessen somantogs av har det allmänna fått ett värdefullt processuellthjälpmedel. Denna lag äravsedd att kompletteras med en särskildbetalningssäkringslag som kommer att avsevärt förstärka det allmännas ställningsom borgenär i fråga om skatter, tullar och avgifter. Vidare har genom den år1971 antagna skattebrottslagen genomförts bl. a. mycket betydande skärpningarav straffen för falskdeklaration och grovt oaktsam deklaration. Nämnas börockså att ett inom budgeidepartementet upprättat förslag till en generelllagstiftning mot skatteflykt f n, är föremål för regeringens prövning. Vadsärskilt angår frågan om internationell skattefiykt kan nämnas att beslutat rekommendera medlemsstaternaatt sluta ett multilateralt avtal om skattesamarbete för alt bekämpaskattebrott och skatteundandragande och att ta initiativ till åtgärder för attbegränsa internationell skatteflykt. Rekommendationerna avser också att sökaförmå medlemsstaterna att överge alltför rigorösa bestämmelser i fråga ombanksekretess, detta bl. a. för att underlätta utredningar i mål avseendeskatteundandragande. Vidare har i mars i årgodkänt ett tilläggsprotokoll till den europeiska utlämningskon- SkU 1978/79:12 5 ventionenav innebörd att brott mot bestämmelser i skatte-, valuta- och tullförfattningarskall jämställas med brott mot allmän lag. Avsikten är att personer som brytermot bestämmelser i sådana författningar skall kunna utlämnas på samma sätl somgäller vid brott mot allmän lag. () är en särskild utlandsgrupp vid verketskontrollavdelning i färd med att kartlägga och kontrollera samt systematiseraoch dokumentera utlandstransaktioner vilka syftar till att bereda deskattskyldiga icke avsedda skatteförmåner. Gruppens arbete har resulterat i enomfattande dokumentation som utsänts till länsstyrelsernasrevisionsenheler. Målsättningen är att med utgångspunkt i redovisade rättsfallvisa skattemyndigheterna på vilka kriterier processen i mål avseendeskattetransakiioner med utlandet bör föras och underlätta myndigheternasmöjligheter att i sådana mål få fram erforderiig bevisning. Utskottet villslutligen erinra om att brottsförebyggande rådet (BRÅ) erhållitregeringens uppdrag att göra en översyn av den organiserade och ekonomiskabrottsligheten. De förevarande motionerna tar upp frågor omskatteflykt och skattefusk. Motionsyrkandena och de huvudsakliga skälen härförhar redovisats i inledningen till detta betänkande. Utskottet har också lämnaten kortfattad redogörelse för de förslag till lag mot skatteflykt somutarbetats av en expertgrupp inom företagsskatteberedningen och av enarbetsgrupp inom budgeidepartementet. Enbetydande majoritet av de remissinstanser som uttalat sig med anledning avdessa båda förslag har ställt sig positiva till en generalklusul motskattefiykt. Meningarna är emellertid delade bl. a. i fråga om generalklausulensutformning. Dettorde vara en allmän erfarenhet att skatteundandragande i olika former - trotsatt numera har en ganska omfattande speciallagstiftning mot vissa typerav skatteflykt - tilltagit och utgör ett allvariigtsamhällsproblem. De belopp som härigenom undandras det allmänna är betydandebåde i absoluta tal och sett i relation till de samlade skatteintäkterna. Skattereglernahar utformats i syfte att ge en, så långt det är möjligt, rättvis och likformigfördelning av den samlade skattebördan. 1 den mån en skattskyldig genom olikaåtgärder undandrar sig sin andel av skatten innebär det automatiskt en ökadbelastning för andra. Utskottet finner det av hänsyn inte minst till de lojalaskattebetalarna angeläget att samhället med kraft ingriper mot sådana åtgärder. mening kan en generalklausul mot skatteflykt, så utformad att dentillgodoser rättssäkerhet och rimliga effektivitetskrav, utgöra ett värdefulltkomplement till specialregler mot skatteflykt. Utformningenav en generalklausul mot skatteflykt kräver med nödvändighet ingåendeöverväganden. Remisstiden för det inom departementet SkU 1978/79:12 6 utarbetadeförslaget till skatteflyktsklausul utgick , och regeringenhar enligt uppgift av budgetministern för avsikt att fullföljaberedningsarbetet sedan samtliga myndigheter och organisationer redovisat sinasynpunkter. Enligt vad utskottet erfarit kommer regeringen att ta ställningtill frågan i vår. Med hänsyn härtill finns enligt utskottets mening inteanledning att nu vare sig pröva frågan om generalklausulens närmare utformningeller att i särskilda skrivelser begära skyndsamt förslag till lagstiftning motskatteflykt. Utskottet avsityrker följaktligen bifall till motionerna1976/77:629 och 1976/77:1032. Utskottetanser sig med det anförda även ha besvarat motionen 1977/ 78:319. Vad angår deni denna motion aktualiserade frågan om åtgärder mot skattefusk vill utskottetsärskilt erinra om den utbyggnad och förstärkning av taxeringsorganisationensom enligt tidigare riksdagsbeslut skall ske fr. o. m. och om attbrottsförebyggande rådet enligt regeringsuppdrag f n. gör enöversyn av den organiserade och ekonomiska brottsligheten. Denna översynbedrivs inom tre särskilda arbetsgrupper, av vilka en behandlar skatter ochavgifter. Utskottet förutsätter att yrkandet i motionen blir tillgodosett genomde sålunda vidtagna åtgärderna samt genom del fortsatta utredningsarbete somförordats av skatteutredning. 1. beiräffande förslag till lag om skalleflykt attriksdagen avslår motionerna 1976/77:1032 och 1976/77:629; 2. beiräffande utredning om skalleflykt och skallefuskatt avslår motionen 1977/78:319. Närvarande:Erik (), andre vice talmannen (), (), (). (), * (s), NilsHörberg (fp), (), (), i (s), * (m). (), (), HolgerBergqvist (fp) och * (c). *Ej närvarande vid betänkandets justering. SkU 1978/79:12 avErik , , , , , och (alla s) vilka anser dels att det avsnitt av utskottets yttrande sombörjar på s. 5 med "Enligt utskottets" och slutar på s. 6 med"och 1976/77:1032" bort ha följande lydelse: Tankenpå att införa en generalklausul mot skatteflykt i skattelagstiftningen är inteny. Den aktualiserades redan av skalteflyktskommitlén i dess betänkande (SOU1963:52) Om åtgärder mot skatteflykt och har därefter återkommit iolika skatteutredningar. mening kan en skatteflyktsklausul - så utformad att den tillgodoserrimliga effektivitets- och rättssäkerhetskrav -utgöra ett värdefullt komplementtill specialregler mot skatteflykt framför allt genom den preventiva effekt denkan väntas få. Genom en sådan klausul kan förutsättningarna för konsekvens irättstillämpningen förbättras och kraven på rättvisa och likformighet vidbeskattningen i ökad omfattning tillgodoses. Utskottet anser med hänsyn härtillatt en allmän skatteflyktsklausul möjligt bör införas iskattelagstiftningen. Detförslag om en allmän skatteflyktsklausul som lades fram av en expertgrupp inomföretagsskatteberedningen bemöttes välvilligt av flertalet remissinstanser. Enmajoritet av dessa ställde sig positiv till en generalklausul och deinvändningar denna majoritet reste mot förslaget gällde så gott som uteslutandedetaljfrågor. Enligt utskottets mening är detta förslag i huvudsak väl ägnatatt läggas till grund för en generell lagstiftning mot skatteflykt. Detreviderade förslag till generalklausul som senare utarbetats inom budgetdepartementet,däremot, omfattar inte skentransaktioner och är i övrigt så uttunnat att detkan ifrågasättas om klausulen i denna utformning kan bli något verksamtinstrument mot skatteflykt. Vad som hiuills framkommit vid remissbehandlingenav sistnämnda förslag ger stöd för denna uppfattning. Meddet anförda anser utskottet sig böra tillstyrka bifall till motionen 1976/77:1032. Utskottet anser-i likhet med motionärerna - att generalklausulenstillämpningsområde, i varje fall i ett inledningsskede, bör begränsas till denstatliga och den kommunala inkomstskatten, förmögenhetsskatten samtutskiftnings- och ersättningsskatterna. ställningslagande får yrkandet i motionen 1976/77:629 ansestillgodosett. delsatt utskottet under 1 bort hemställa att med bifall till motionen 1976/77:1032och med anledning av motionen 1976/77:629 hos regeringen begär att ett förslagtill lag mot skatteflykt utformat i huvudsaklig överensstämmelse med de iförstnämnda motion angivna principerna skyndsamt föreläggs . SkU 1978/79:12 8 avandre vice talmannen och (båda m): Vi har denprincipiella uppfattningen alt lagar och förordningar bör vara så avfattade iett rättssamhälle att människorna skall kunna veta vad dessa innebär. Frånrättssäkerhetssynpunkt är det därför mycket tvivelaktigt om en s. k.generalklausul mot skatteflykt kan avfattas på sådant sätt att detta krav kanuppfyllas. 1 varje fall kan vi inte ta ställning i denna fråga förränremissyttrandena i sin helhet har redovisats. GOTAB 58775 Slockholm 1978