bet · G201LU9 · 1978-12-31 00:00:00 — Dessa läcks i stort sett avbostads- och barnbidrag. Skäl saknas därför enligt motionärerna för attavdragsrätien skall begränsas till tre fjärdedelar av bidraget. Utskotieivill för sin del framhålla att det ligger i barnets intresse atl barnet fårhålla god kontakt med båda sina föräldrar. 1 de fall där föräldrarna intesammanbor är del angeläget alt den bidragsskyldige föräldern har möjlighetertill regelbundet och ofta återkommande umgänge med sitt barn. Somdepartementschefen framhåller får denna kontakt inte försväras av alt förälderninte har råd atl utöver underhållsbidraget bekosta barnets vistelse hos honomeller henne i någon större utsträckning. Starka skäl finns således för attavdragsrätien bör ges en generös utformning. Vid etl ställningstagande tillfrågan måste emellertid också andra omständigheter vägas in. Sålunda gäller delalt skapa etl syslem som ter sig rättvist också för den andre föräldern och sominte leder lill onödiga konfiikler mellan föräldrarna. Med hänsyn till att enregel om avdragsrätl även skall lillämpas inom bidragsförskotlssystemel är detvidare angelägel att bestämmelserna utformas sä att de inte förorsakarförsäkringskassorna administrativt merarbeie. Från dessa utgångspunkter ler sigde i motionerna framlagda förslagen mindre tillfredsställande. Utskottet villsärskill peka på alt den förordade 24-limmarsregeln i praktiken kan leda såvältill tvister mellan föräldrarna om när barnet skall lämnas och hämtas som tillproblem för försäkringskassorna. BilagaI LU 1978/79:9 101 förslagetatl avdrag skall få ske redan när den underhållsskyldige haft barnet hos sig ensammanlagd tid av under en kalendermånad bör framhållas alt delotvivelaktigt skulle komma atl medföra en väsentligt ökad arbetsbelastning förförsäkringskassorna. Vadhärefter gäller frågan om avdragets storiek kan det i och för sig förefallaskäligt alt avdraget bestäms lill 1 /30. Som departementschefen framhåller laremellertid en sådan regel inte tillbörlig hänsyn lill att den förälder hosvilken barnet regelmässigt bor har vissa fasta kostnader som inte minskardärför atl barnet är borta. Dessa kostnader torde inte lill fullo läckas avbarn- och bostadsbidrag. Etl tillmötesgående av motionärernas önskemål skulledärför enligt utskottets mening medföra en ekonomisk belastning för den intebidragsskyldige föräldern och skapa ett motstånd hos denne mot utövandet avumgängesrällen. mening utgör förslagen i propositionen en rimlig avvägning mellan dedelvis motstridiga intressen som gör sig gällande vid ett slällningslagandelill avdragsrältens omfattning. Såviti gäller bidragsförskotten anserutskottet således atl propositionen bör bifallas och atl motionerna böravstyrkas. Med hänsyn till umgängesfrågornas betydelse förutsätter utskottetatt regeringen med uppmärksamhet följer utvecklingen när det gällertillämpningen av de nya reglerna om avdragsrätl. Somovan berörts skall rätten lill avdrag på underhållsbidrag kunna beaktas vidåterkrav pä bidragsförskotl enligt 15 § andra stycket förslaget till ändring avlagen om bidragsförskotl. En förutsättning härför är dock att denunderhållsskyldige från utgången av den kalendermånad dåbarnets vistelse hos föräldern upphörde anmäler lill atl haneller hon är berättigad lill avdrag. Har den underhållsskyldige fått avdrag vidåterkrav på bidragsförskoit skall det härefter utgående bidragsförskottetminskas i motsvarande mån. Imotionen 1978/79:36 av m. fi. (c) yrkas (yrkandet 2) attriksdagen beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförs omlämpligheten av att vid avdragsrätt för underhållsskyldiga avdraget på utgåendebidragsförskoit eller underhållsbidrag till den underhållsberättigade fördelaspå . Motionärerna framhåller alt del föreslagnaavdragssystemel kan leda till komplikationer mellan föräldrarna. Som exempelhärpå nämner motionärerna fall då barnei vistas hos den underhällsskyldigeunder juli månad och avdraget pä utgående bidragsförskotl sker först idecember. En sådan ordning kan upplevas negativt av den förälder som uppbärbidragsförskottet och få menlig inverkan när frågan om barnels vistelse hos denandre föräldern äter aktualiseras. Motionärerna anser det angeläget att maninte i strävandena atl tillgodose de underhällsskyldigas krav pä rättvisa införett system som försvårar dessas möjligheter att ha silt barn hos sig.Motionärerna förordar därför alt större avdrag bör fördelas , exempelvis etl halvt år. Som motionärerna påpekarinnebär den föreslagna ordningen att reduce- 8Riksdagen 1978/79. LU1978/79:9 102 ringenav utgående bidragsförskott kan komma atl ske först sedan fiera månaderförfiutit från tiden för barnels vistelse hos den underhållsskyldige. mening kan man inte räkna med alt en förälder som uppbärbidragsförskott för den lid barnet är borta alllid tar hänsyn till att enreducering kan komma atl göras . I vart fall störreavdrag pä bidragsförskottet kan därför otvivelaktigt i vissa fall leda lillekonomiska svårigheter för en förälder och påverka dennes inställning lillumgängesrättens utövande. Som departementschefen framhåller är del inget somhindrar att nedsäitningen av bidragsförskottet slås ut över fiera månader. Medhänsyn till vad utskottet tidigare uttalat om angelägenheten av att de nyareglerna om avdragsrätl inte leder till alt kontaktmöjligheterna mellan enunderhållsskyldig förälder och dennes barn försvåras, vill utskottet understrykavikten av all försäkringskassorna begagnar möjligheten att fördelanedsäitningen av bidragsförskotl . Något särskilt tillkännagivandefrån sida i denna fråga är inie erforderligt. Med det anförda fårmotionen anses besvarad i aktuell del. När bidragsförskoit utgår skall denunderhållsskyldige lill betala del fastställda underhållsbidragetdock högst det belopp som motsvarar bidragsförskottet. Enligt 18 § lagen ombidragsförskott kan emellertid besluta om eftergift avåterkrav om del är skäligt med hänsyn till atl den underhållsskyldige har varitsjuk, arbetslös, omhändertagen för vård eller haft stor försörjningsbörda.Eftergift kan också meddelas, om del av annan anledning framstår som skäligt. Familjelagssakkunnigalade i silt betänkande fram ett förslag till nytt system för återkrav avbidragsförskoit. Förslaget innebar i huvudsak att bidragsförskotten skullefrigöras från beroendet av fastställt underhållsbidrag och allförsäkringskassan skulle få möjlighet all självständigt pröva denunderhållsskyldiges förmåga att till det allmänna betala tillbaka utgivnabidragsförskott. Återkrav och återbetalning skulle bli en angelägenhet mellankassan och den underhållsskyldige. Såvitt avsåg underhållsbidragen somförskotterades av allmänna medel skulle man slippa jämkningsprocessen viddomstol, eftersom återbetalningsskyldigheten hela liden kunde anpassas eflerväxlingarna i den underhållsskyldiges betalningsförmåga. Enligtpropositionen bör förslaget inte genomföras . I stället föreslås attmöjligheterna lill omprövning av underhållsbidrag skall ökas saml all - som ettkomplement lill jämkningsinslitulet - skall kunna medgeeftergift helt eller delvis när det är påkallat av ändring i denunderhållsskyldiges ekonomiska förhållanden. Den nya bestämmelsen om eftergifthar upptagils i 18 § förslaget lill ändring av lagen om bidragsförskott. I motionen 1978/79:29 avLennart m. fi. (s) hänvisas till atl Bilaga1 LU 1978/79:9 103 förslageni propositionen om begränsning av indexhöjningarna av underhållsbidrag kanmedföra en generell lättnad i underhållsbördan. Enligt motionärerna är detemellertid uppenbart all utvecklingen av bidragsförmågan varierar förde olikabidragsskyldiga och att många över huvud taget inte förmår öka sinbidragsförmäga. Vidare framhålls att de underhällsskyldiga som regel inte kanförväntas väcka lalan om jämkning av underhällsbidrag ens om underhållsbördanblir myckel betungande. Särskilt gäller detta förde bidragsskyldiga som har detsämst ställt och som också ofta har svårt atl tillvarata sina intressen.Motionärerna pekar vidare på att domstolarna blir kraftigt belastade omjämkningsprocesser kommer atl föras i den utsträckning som kan vara motiverat.Med hänsyn till de angivna förhållandena anser motionärerna del nödvändigt finner etl syslem som medger all skyldigheten all återbetalabidragsförskotl kan prövas rutinmässigt sä all underhållsbördan kontinuerligtkan anpassas lill förmågan hos de underhållsskyldiga som har det sämst ställt.Enligt motionärernas mening är det förslag till ålerkravssyslem som framladesav familjelagssakkunniga väl ägnat att läggas lill grund för ett fortsattutredningsarbete. Motionärerna anser alt förslaget bör överarbetas av kommitténför översyn av samhällsstödet till ensamstående föräldrar och yrkar (yrkandet6) all hos regeringen begär förslag om en fortlöpande prövning avskyldigheten alt återbetala bidragsförskotl i enlighet med vad som anförs imotionen. Somdepariementschefen framhåller har det nuvarande systemet för återkrav avutgivna bidragsförskoit brister och på måste kanske andra lösningarsökas. Enligt utskottets mening skulle åtskilliga fördelar stå atl vinna omprövningen av skyldigheten all betala tillbaka bidragsförskott frigörs från decivilrätlsliga avgörandena om underhällsbidrag. En sådan ordning skulle geförsäkringskassan möjligheter all fortlöpande anpassa återkraven efterändringarna i den underhållsskyldiges inkomster och andra ekonomiskaförhållanden. Vidare skulle antalet jämkningsprocesser kunna nedbringas, vilketskulle vara till fördel inte bara för samhället utan även i hög grad förparterna i de enskilda fallen. Många remissinstanser har också uttalat sigpositivt om de sakkunnigas förslag. 1 likhet med depariementschefen anser emellertidutskottet alt liden ännu inte är mogen för genomförandel av etl sådant systemsom familjelagssakkunniga förordat. Inte heller kan förslaget ulan ytterligareöverväganden läggas lill grund för lagstiftning. Utskottet utgår från atlkommittén för översyn av samhällsstödet lill ensamstående föräldrar i sambandmed behandlingen av bidragsförskoilsin-stitutet tar upp spörsmålet om huräterbetalningsskyldigheten bättre skall kunna anpassas till den faktiskaekonomiska bärkraften hos den underhållsskyldige. Något initiativ frånriksdagens sida med anledning av motionen 1978/79:29 i förevarande del ärdärför inte erforderiigt. Vidbedömningen av eftergiftsfrågorna enligt 18 § förslaget till ändring av lagenom bidragsförskotl bör enligt propositionen de bestämmelser om förbehällsbeloppvid beräkning av underhällsbidrag som upptagits i 7 kap. 3 § LU1978/79:9 104 förslagetlill ändring av kunna tjäna till ledning. Nämnda bestämmelserinnebär atl den underhällsskyldige alltid får förbehållas vissa belopp för sitteget och andras underhåll. Förbehällsbeloppet för den underhällsskyldiges egetunderhåll skall omfatta skäliga bostadskostnader och andra vanligalevnadskostnader. De sistnämnda kostnaderna skall beräknas med ledning av ettnormalbelopp som utgör 120 96 av basbeloppet. Om särskilda skäl föreliggerfärden underhållsskyldige vidare förbehållas etl belopp för underhåll åt makeeller samboende. Normalbeloppei utgör i sådant fall av basbeloppet.Slutligen får den underhällsskyldige under vissa närmare angivnaförutsättningar även förbehålla sig etl belopp om av basbeloppet förunderhåll av eget hemmavarande barn. Vad som återstår sedan de angivnaförbehållsbeloppen dragils av från den underhållsskyldiges nettoinkomst (dvs.bruttoinkomsten minskad med skaller) får i princip las i anspråk för läckandeav barnels behov av underhållsbidrag. 1motionen 1978/79:29 yrkas vissa ändringar i det föreslagna systemet förberäkning av den underhällsskyldiges förmåga all betala underhållsbidrag.Motionärerna föreslår all inte skall anta 7 kap. 3 § förslaget lilländring av och all i stället som motiv lill degrundläggande bestämmelserna om föräldrars underhållsskyldighet mot sina barn i7 kap. 1 § förslaget till ändring av gör uttalanden om storlekenav underhällsbidrag i enlighet med vad som anförs i motionen (yrkandena 3 och4). Enligt motionärerna är förslagen i propositionen inte tillräckliga för skall hindra alt betungande underhållsskulder uppkommer för dem som har densämsta ekonomiska ställningen. Motionärerna pekar bl. a. på all när del gällerförbehåll för underhåll av den underhållsskyldiges eget hemmavarande barnnormalbeloppet är endast 0,4 basbelopp fastän normalkoslnaden för ett barn ipropositionen beräknas till ,0,6 basbelopp. Enligt motionärerna bör denunderhällsskyldige få disponera 'jjvissa andelar av sin inkomst utöverförbehållsbeloppen för eget och andras ' underhåll. 1 motionen föresläs att -sedan förbehållsbeloppen avräknats frän nettoinkomsten - i princip endasi 50 %av överskottet skall kunna tas i anspråk för underhållsbidrag lill etl barn. Ärdel frågan om underhållsskyldighet mot två barn skall av överskottetkunna utgå i underhällsbidrag och mot tre eller fiera barn högst 65 96. mening är del angeläget atl riskerna för social utslagning av deunderhållsskyldiga minskas. Nuvarande reglerom eftergift av återkrav påbidragsförskott utgör etl betydelsefullt instrument när det gäller att lättasituationen för underhållsskyldiga med särskill svära problem. Som ovanredovisats innebär förslagen i propositionen alt .försäkringskassorna skall fåmöjligheter atl medge eftergift i större utsträckning än f. n. på grund avförändringar i den underhållsskyldiges ekonomiska förhållanden. Starka skältalar för alt man vid utformningen av eftergiftsinstilutel bör inta en generösattityd geniemoi de underhällsskyldiga. måste emellertid beaktas atldel råder ett nära samband mellan fastställd underhållsskyldighet och Bilaga1 LU 1978/79:9 105 skyldighetatl återbetala bidragsförskoit. Så länge detta samband består måste enligtutskottets mening bedömningen av förmågan alt betala tillbaka bidragsförskotlske enligt i princip samma normer som lillämpas vid fastställande avunderhällsbidrag. En annan ordning skulle säkerligen upplevas negativt av demsom fullgör sin underhällsskyldighet genom atl utge fastställt underhållsbidragoch kunna medföra att ansenliga medel av samhällets resurser för stöd ätensamslående föräldrar las i anspråk därför all allt fiera kommer atl anlitabidragsförskotlssystemel för att slippa betala hela del fastställdaunderhållsbidraget. Delanförda leder utskottet lill den uppfattningen atl de normer som skall tjänalill ledning vid bedömningen av en underhållsskyldigs förmåga atl utgeunderhållsbidrag också bör vara vägledande vid den fortlöpande prövning somförsäkringskassan skall göra enligt regeln om eftergift av återkrav päbidragsförskott. Med hänsyn till att det ankommer på lagutskottet all laställning lill hur reglerna om underhållsbidrag bör utformas anser sigsocialutskottet inte böra göra något uttalande med anledning av motionen1978/79:29 i förevarande delar (yrkandena 3 och 4). Nätyarande:Kersti Swarlz (fp), (), (), (), (), (), (), (), BriU Wigenfeldt (c), (), (). StigAlftin (s), (), () och (). beträffandeåterkrav av bidragsförskott av , , ,, , och (samtliga s),som anser atl del avsnitt i utskottets yttrande pä s. 10 som börjar med"Som departementschefen" och slutar med "inte erforderligt"bort ha följande lydelse: Del nuvarande systemet för återkrav av utgivnabidragsförskott har, som depariementschefen framhåller, brister. mening skulle åtskilliga fördelar stå atl vinna om prövningen avskyldigheten ail betala tillbaka bidragsförskotl frigörs från de civilrätlsligaavgörandena om underhällsbidrag. En sådan ordning skulle ge försäkringskassanmöjligheter atl fortlöpande anpassa återkraven efler ändringarna i denunderhällsskyldiges LU1978/79:9 106 inkomsteroch andra ekonomiska förhållanden. Vidare skulle antalet jämkningsprocesserkunna nedbringas, vilket skulle vara till fördel inte bara för samhället utanäven i hög grad för parterna i de enskilda fallen. Mänga remissinstanser harockså uttalat sig positivt om de sakkunnigas förslag. Förslaget kan emellertidinte ulan ytterligare överväganden läggas lill grund för lagstiftning. mening är del angelägel all ett system för återkrav av bidragsförskoiti enlighet med familjelagssakkunnigas och motionärernas förslag kommerlill stånd. Utskottet anser pä grund av det anförda att kommittén för översynav samhällsstödet till ensamstående föräldrar skyndsamt bör ta upp frågan omhur äterbetalningsskyldigheten bättre skall kunna anpassas lill den faktiskaekonomiska bärkraften hos den underhållsskyldige. Kommittén bör fåtilläggsdirektiv i enlighet härmed. Vad utskottet sålunda anföri med anledningav motionen 1978/79:29 i förevarande del bör ges regeringen till känna. LU 1978/79:9 107 Sammanställningöver remissyttranden med anledning av motionen 1977/ 78:997 RÅ och samt hovrätten överSkåne och har tillstyrkt motionen. Övriga remissinstanser- , och Föreningen har inte velat tillstyrka atl den begärda översynen kommer lill stånd. RÄansluter sig lill motionärernas uppfattning all det från fiera synpunkterframstår som omotiverat att brotlmålsreglerna skall lillämpas när det gällerhandläggningen av mål och ärenden angående FB. En sådan ordning kunde varabefogad så länge allmän åklagare hade viss initiativrätt när del gällde mål ochärenden enligt FB. Åklagarens befattning med dessa frågor har numera upphört.Först i HD har RÅ möjlighet alt inverka pä en process som i lägre instanserförts av personer helt utanför RÅ-ämbeiei. Sakliga skäl för en sådan ordningkan inte anses föreligga. Enligt RÅ framstår det som mest ändamålsenligt altöverförmyndarens respektive överförmyndarnämndens lalerält utvidgas lill attomfatta rättegången i HD. delar motionärernas uppfattning att brottmålsreglerna intelängre bör lillämpas vid fullföljd av mål och ärenden enligt FB. Förbundetinstämmer vidare i motionärernas uttalande atl en ändring av bestämmelsernainte bör leda lill att en enskild parts situation försämras i fråga omrättegångskostnaderna och atl, om hänvisningen i 20 kap. 9 § FB borttages,särskilda kostnadsregler därför bör införas i lagen. Enligthovrätten över och bör en översyn av bestämmelserna i 20 kap. 9§ FB ingå som etl led i en allmän översyn av bestämmelserna i 20 § RP. Hovrättenanför att det synes opåkallat att ha kvar en hänvisning i FB som gör atlbroitmålsregler i vissa avseenden blir tillämpliga, särskilt när åklagare ejlängre har lalerält enligt FB. Au broitmålsreglerna skall tillämpas lordeenligt hovrätten också strida mot en allmän strävan all i tvister mellan delallmänna och den enskilde så mycket som möjligt ge processen karaktär av civiltvist mellan jämställda parter. Enligt hovrätten kan fördelarna medbrotlmålsreglerna i kostnadshänseende, såsom motionärerna påpekat, behållasgenom särskilda regler om kostnaderna. Hovrättenframhåller vidare, alt bestämmelsen i 20 kap. 9 § FB kan ses som enförtydligande hänvisning till 20 § RP. Det torde enligt hovrätten därför varanaturiigt att se det av motionärerna väckta spörsmålet i ett större sammanhang.Som huvudskäl för införande av 20 § RP anfördes önskvärdheten av en enhetligreglering av de mål och ärenden, där åklagare ulan samband med ansvarstalaneller annan myndighel förde talan ä det allmännas vägnar. Vid en allmän översynkan del enligt hovrätten övervägas LU1978/79:9 108 omskälen för stadgandet i 20 § RP är beaktansvärda. Övervägandenakan leda till slutsatsen atl önskvärdheten av enhetlig reglering ej hindrarsärbestämmelser för mål och ärenden enligt FB, vari överförmyndare . Skäl kan också framkomma som talar för alltillämpningen av 20 § RP begränsas till mål och ärenden, i vilka åklagare förlalan, eller för att 20 § RP i sin helhet upphävs. Hovrätten anför all densaknat anledning atl närmare gå igenom tillämpningsområdet för 20 § RP menvelat peka på atl det här rör sig om rättsområden utan närmare beröringsinsemellan. delar motionärernas uppfattning atl del kan synas märkligt atlendast RÅ har rätt att fullfölja lalan i mål om omyndighetsförklaring. har emellertid de mål och ärenden där överförmyndaren har rätt attföra talan större likhet med RB:s brottmål än med RB:s tvistemål på det sättetall del i realiteten inte rör sig om en process mellan två likvärdiga parterutan, såsom i broiimålsprocessen, om en process mellan myndighet och enskild.Del förefaller enligt förbundets mening med hänsyn härtill naturiigare att RB:sför den enskilde förmånligare bestämmelse om rättegångskostnader i brottmål färgälla framför ivisiemälsreglerna. 1Kommunförbundets yttrande hänvisas vidare lill atl, när del gäller frågan omrättegångskostnaderna, 20 § RP är tillämplig inte bara i mål om exempelvisomyndighetsförklaring ulan även i mål om arvode till förmyndaren eller godemannen. Om tingsrätten ändrar en överförmyndares arvodesbeslut äröverförmyndaren enligt allmänna regler behörig att föra talan mot tingsrättensbeslut i hovrätten. Förbundet påpekar att även i denna process ombrottmål blir lillämpliga pä de rättegångskostnader som uppstår för förmyndareneller gode mannen i hovrätten. En arvodesprocess av delta slag bör emellertidenligt förbundets mening vara atl jämställa med en ren förvaliningsprocess somförs mellan myndigheten och enskild. Motionärernas hemställan om översyn avbestämmelserna är alltså i och för sig befogad, anser förbundet, som dock f n.inte anser sig kunna lillsiyrka den begärda översynen. Anledningen härtill ärau förbundet anser att man först bör skaffa sig ytteriigare erfarenhet avtillämpningen av förmynderskapsreform och all förmynderskapsreglerna,sedan sådan erfarenhet vunnits, bör underkastas en samlad översyn. 1yttrandena frän öveijörmyndarnämd och Föreningen anförs bl. a. atl man från överförmyndarhäll inte haruppfattningen att enskild part i den aktuella typen av ärenden upplever sig sompart i brottmål. Ingen av dessa remissinstanser finner något skäl all ändra dennuvarande lagstiftningen på områdei. LU 1978/79:9 109 framlagda förslag till ändringar i regeringens lagförslag När underhällsbidrag bestäms enligt 2 § fär denbidragsskyldige förbehålla sig ett belopp för eget eller annans underhållenligt andra-fjärde styckena. Förbehållsbeloppför den bidragsskyldiges eget underhåll innefattar alla vanligalevnadskostnader. Bostadskostnaden beräknas för sig efter vad som är skäligt.De andra levnadskostnaderna beräknas med ledning av etl normalbelopp. För årräknat utgör normalbeloppet av gällande basbelopp enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring. Omdel finns särskilda skäl får etl belopp förbehållas för underhåll ät make somden bidragsskyldige varaktigt bor lillsammans med. Med make jämställs annan somden bidragsskyldige varaktigt bor lillsammans med, om de har barn gemensamt.Förbehällsbeloppet bestäms enligt andra stycket. Normalbeloppei utgör dock 60procent av basbeloppet. Oberoendeav vad som annars Oberoende av vad som annars gäller om en föräldersunderhålls- gäller om en förälders underhållsskyldighet mot två eller fierabarn får skyldighet mot två eller fiera barn får den bidragsskyldige förunderhåll åt den bidragsskyldige för underhåll ät varje hemmavarande eget barnför- varje hemmavarande barn förbehålla behålla sig ett belopp som, tillsam-sig ett belopp som, tillsammans med mans med vad som utges till barnei vad somutges lill barnei av den av den andra föräldern eller för andra föräldern ellerför dennas dennas räkning, för år utgör 40 räkning, för är utgör avprocent av gällande basbelopp. Rät- gällande basbelopp. Rätlen kan dock ten kandock bestämma etl annal bestämma ett annat förbehällsbelopp förbehällsbelopp omdel föranleds av om del föranleds av omständighe-omständighelerna i detsärskilda terna i det särskilda fallet, föllel. LU 1978/79:9 Lag om ändring i lagen(1964:143) om bidragsförskott 2 § Bidragsförskott lämnas ej, om eller sörjer för all barnei erhåller motsvarande underhåll. a) vårdnadshavaren uppenbarligen utan giltigt skälunderlåter att vidtaga eller medverka till åtgärder för atl fö underhållsbidrageller faderskap till barnet fasislälll;