bet · G201AU12 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av motioner om jämställdhetsfrågor I betänkandet tar utskottet upp sex motioner somrör olika frågor om jämställdhet mellan kvinnor och män. 1977/78:225av m. fl. (vpk) 1 motionen yrkas 1. att uttalar sig för att arbetsköpare ickeäger rätt att anställa personal för mindre arbetstid än per veckautan den lokala fackliga organisationens godkännande, 2. att hos regeringen begär att lagen omanställningsskydd ändras så, att arbetsköpare skall vara skyldig alt förenyanställningar erbjuda redan anställd med deltidsarbete mer arbete. 1977/78:893,yrkandet 12, av m. fl. Imotionen yrkas alt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av atl uppmärksamt följa utvecklingen av deltidsarbetet. Övrigayrkanden i motionen har behandlats i utskottets betänkanden AU 1977/78:21 ochAU 1977/78:23. 1977/78:1319 av () och OlleWästberg i (fp) Imotionen yrkas att hos regeringen anhåller om förslag till lag omlika regler för kvinnor och män vid inträde till offentliga lokaler. 1977/78:1353av (vpk) 1motionen yrkas att anslår 20 milj. kr. till en fond, avsedd attanvändas för stöd till kvinnocentra efter mönster av nu existerande sådana iOslo, och . 1977178:1356av m. fl. (vpk) I motionen yrkas 1.att hos regeringen begär förslag till åtgärder för kamp motkvinnodiskriminering inom arbetslivet främst genom a. ensysselsättningspolitik som tryggar allas rätt till ett meningsfullt arbete, b. bättreutbildning av och instruktioner för personal hos AMS och länsarbetsnämnderna för att bryta könssegregeringen på arbetsmarknaden, c. förbud mot könsriktadplatsannonsering, 1 1978/79. AU 1978/79:12 2 d. att arbetsköpare åläggs att anta av (arbets förmedling) anvisad arbetskraft, e. atlstatens avtalsverk och lönedelegation bör verka för höjda löner i "kvinnoyrken" som ligger under deras kompetens, f. attalla regler som förhindrar kvinnor från eller stimulerar dem att inte ta förvärvsarbete avskaffas, 2. allriksdagen hos regeringen begär förslag om motverkande av kvinno diskrimineringen inom undervisningen främst genom a. attsamtidigt som kvinnors situation och insatser beaktas på ett tillbörligt sätt inom varje ämnesområde införs ett särskilt ämne om kvinnans ställning och kvinnofrågans utveckling i och gymnasieskolans läroplaner, b. att kvinnofrågan görstill ett särskilt högskoleämne, c. altfortbildnings- och extrakurser i kvinnofrågan ordnas för redan utexaminerade lärare, främsi i samhällsvetenskapliga ämnen, d. atlyrkesvägledningen i skolorna ges målsättningen att bryta könsse gregering i linjeval och på arbetsmarknad samt att yrkesvägledare ges härför avsedd utbildning, 3. attriksdagen hos regeringen begär förslag till åtgärder för kamp mot kvinnodiskriminering inom lagstiftningen främsi genom a. förbudi grundlagen mot spridande av diskriminerande uppfattningar om kvinnan, b. särskildlag med förbud mot spridning av kvinnodiskriminerande text och bilder, även i reklam, 4. attriksdagen hos regeringen hemställer om förslag för atl förverkliga övriga i motionen framförda förslag i kampen mot kvinnodiskrimine ringen. 1977/78:1665av m. fl. Imotionen yrkas all hos regeringen begär en utredning som belyserkvinnors situation inom glesbygden. Antalet deltidsarbetande har ökat kraftigt under1970-talet och uppgår f. n. till ca 1 miljon. av de deltidsarbetande ärkvinnor. 1 det följande redovisas vissa statistiska uppgifter rörandedeltidsarbetets utveckling m m. Sammanställningarna är hämtade urAMS-publikationen "Meddelande från utredningsenheten" 1978:20. Denavslutande tabellen 6 är hämtad ur undersökningar avlevnadsförhållandena . AU1978/79:12 3 I diagrammet nedan visassysselsättningsutvecklingen för befolkningen i åldern under perioden1970-1977 med fördelning på heltid och deltid. Diagram 1 Befolkningenssysselsättningsutveckling enligt . Heltid och deltid. Motsvarande utveckling i siffror framgår av tabell Befolkningens sysselsättningsutveckling, heltidocli deltid, 1000-tal. 1971 1973 1975 1977 (1977) (5 974) (4 099) (68,6) (3 191) (53,4) befolkningen 10,8 11,3 12,6 14,2 (15,2) Siffror inom parentes anger den definition som AKUanvänder fr. o. m. Utvecklingen av deltidsarbetet med fördelning påmän och kvinnor redovisas i följande två tabeller. Deltidsutveckling för män. 1 000-(al. 1971 1973 1975 1977 (1977) 2 314 2 295 2 342 2 314 (2 314) Dellid 80 78 87 107 (118) Procent 3,5 3,4 37 4,6 (5,1) Siffrorinom parentes anger den definition som använder fr. o. m. 1976, Tabell 3.Deltidsutveckling för kvinnor. (1 785) (44,3) Siffror inom parentes anger den definition som AKUanvänder fr. o, m, 1976. AU1978/79:12 5 Orsakerna till att kvinnor arbetadedeltid framgår av tabell 4. Kvinnor i arbete vanligen mindre än 35 timmarefter orsak till deltid. Upplagen av eget hushåll mindre än 35 tim. Vill inte ha heltid Av tabellen framgår att orsakerna"Upptagen av eget hushåll" samt "Vill inte ha heltid" är dehelt dominerande skälen för kvinnorna atl arbeta deltid. angav avde tillfrågade något av dessa skäl för valet av deltidsarbete. Deltidsarbete av arbetsmarknadsskäl är något vanligarebland män än bland kvinnor. Det är framför allt män i åldern som haren relativt hög andel deltidssysselsaiia av detta skäl. Bland kvinnorna är detendast den yngsta gruppen som i mer betydande omfattning uppgerarbelsmarknadsskäl som orsak till deltidsarbete. Vidare kan nämnas att blandogifla kvinnor är det vanligare () med deltidsarbete avarbelsmarknadsskäl än bland gifta (). I följande sammanställning är de deltidsarbetandefördelade på näringsgrenar och yrken . Andel deltidsarbetande inom de vanligaste"deltidsyrkena" 1970,1974 och Andel deltidsarbetande, procent Övrigt transport- och komm Samtliga yrken 18 19 28 AU 1978/79:12 6 Avslutningsvis redovisas vissa uppgifter hämtade urstatistiska centralbyråns undersökningar 1975(Levnadsförhållanden, rapport nr 7, offlciella statistik). Tabellenillustrerar önskemålen att förändra veckoarbetstidens längd. Önskemål om att ändra veckoarbetstidens längd bland heltids- ochdeltidsanställda. en (tusental) I detta betänkande tar utskottet upp motioner omjämställdhetsfrågor vilka väcktes under den allmänna motionstiden i januari1978. En del frågor som rör jämställdheten har utskottet tidigare i årbehandlat i betänkandena AU 1977/78:21 och AU 1977/78:28 i anslutning tillbudgetpropositionen. Utskottetgår först in på frågor om deltidsarbete - ett ämne som under de senaste årenägnats stor uppmärksamhet både i och på annat håll. Antaletdeltidsarbetande, som här definieras som personer med mindre än 35 limmar iveckoarbetstid, har ökat kraftigt och uppgår f. n. till ca Imiljon, vilket motsvarar något mindre än var fjärde förvärvsarbetande.Kvinnorna dominerar stort i denna grupp och utgör av dedeltidsarbetande. av alla förvärvsarbetande kvinnor har deltid.Motsvarande tal för män är . Bland kvinnorna är det som i ökad omfattning deltidsarbetar. Dedeltidssysselsaiia finns främst inom den offentliga sektorn samt inom handeln.Dessa två näringsgrenar svarar tillsammans för av samtligadeltidssysselsaiia. Inom den offentliga förvaltningen aren tredjedel avtjänsterna inrättade som deltid. "Vrken med en stor andel deltidsarbetandeär kvinnodominerade låglöneyrken som städare, affärsbiträden, hembiträden ochsjukvårdsbiträden. Den kraftigaste ökningen på .senare tid härsken inom hälso-och sjukvården. Där har den totala andelen deltidsarbetande ökat från år1970 till och till . Som främsta skäl fördeltidsarbete anger kvinnorna alt de är upptagna av AU 1978/79:12 7 egethushåll och alt man inte vill ha heltidsarbete. Direkta arbetsmarknadsskälsvarar för en liten del - - av de uppgivna orsakerna till deltidsarbete. Avde deltidsarbetande önskar ca 70 000 heltidsarbete. Det har beräknats atl enföriängning av veckoarbetstiden för denna grupp anställda med , skullemotsvara eu behov av ca 10 000 nya arbetstillfällen. Det kan också nämnas atlbland de heltidsarbetande finns ett relativt stort antal som önskar kortarearbetstid. Enligt undersökning avlevnadsförhållandena önskade eller 530 000 av de heltidsarbetande kortareveckoarbetstid. Utvecklingenav deltidsarbetet tas upp i två motioner. Motionen893 av m. fl. (s) återspeglar en viss oro över deltidsarbetetsökning. Motionärerna påpekar att ett stort antal deltidsarbetande önskarheltidsanställning eller ett mer omfattande deltidsarbete.Sysselsättningspolitiken måste därför ta sikte på an alla som vill ha ettheltidsarbete också skall kunna få det. Hinder såsom ofullständigt utbyggdbarnomsorg och lång resväg måste undanröjas. Utvecklingenav deltidsarbetet måste också uppmärksamt följas av andra anledningar,fortsätter motionärerna. Deltidsanställda har genomgående sämre möjlighetertill vidareutbildning, nya arbetsuppgifter och personlig utveckling i arbetet.1 vissa branscher löper de större risker för hel eller partiell arbetslöshet.Till detta kommer atl sociala förmåner i viss omfattning är beroende avarbetstidens längd. Motden angivna bakgrunden anser motionärerna att utvecklingen av deltidsarbetemåste följas med uppmärksamhet. Tendenser till att deltids-sysselsättningenutvecklas till en arbetsmarknad med särvillkor som urholkar de anställdastrygghet måste brytas. Undersenare år har vid åtskilliga tillfällen behandlat motioner som syftartill att på olika sätt främja deltidsarbete. framhöll ibetänkandet 1974:25 att man borde snabbi och systematiskt kartlägga de områdendär ökat deltidsarbete kan komma i fråga. Särskilt borde möjligheterna atl tafram fler deltidsarbeten på den statliga sektorn uppmärksammas. Somframgår av de redovisade statistiska uppgifterna har deltidsarbetet ökat mycketkraftigt. Intresset för deltidsarbetets utveckling skall ses mot bakgrund avatl deltidsarbetet varil av stor betydelse för att underiätta för hemarbetandekvinnor atl träda ut i förvärvslivet. Att deltidsarbetet i så stor utsträckningkoncentrerats till kvinnor har emellertid medfört problem urjämsiälldhetssynpunki. Utskoitet syftar därvid bl. a. på det faktum attdeltidsarbetet är koncentrerat till kvinnodominerade branscher med ofia lågalöner. har dessa problem uppmärksammats mer och mer. Ett annatproblem som också ägnats stort intresse är de sociala förmånerna i samband meddeltidsarbete. AU 1978/79:12 8 När det gäller yrkandet i motionen 893 attutvecklingen bör följas med uppmärksamhet noterar utskottet att deltidsarbetetutreds både inom Arbetslivscenirum och inom Delegationenförarbeistidsfrågor(DELFA). De båda utredningarna kommer att behandla åtskilligaav de frågor som aktualiserats i motionen. Som sagts har dessutommedel avsatts (or en informationskampanj om deltidsarbetets mål, medel ochproblem. Kampanjen arrangeras av jämställdhetskommittén och AMS gemensamt. Denkommer att omfatta hela landet och bl. a. gälla sociala förmåner viddeltidsarbete. Somframgår av det anförda är deltidsfrågorna redan i hög grad uppmärksammade ochdet finns knappast behov av ett särskilt uttalande från sida på denpunkten. Utskottet anser sig därför inte böra föreslå någon åtgärd på grund avmotionsyrkandei. Enfråga som motionärerna nämner särskilt och som också aktualiseras ivpk-motionen 225 gäller skyldigheten för arbetsgivare alt erbjuda redananställda med deltidsarbete mer arbete innan man nyrekryterar personal. Deltaspörsmål kommer att bli behandlat av ansläilningsskyddskommittén. Ulskotteiförutsätter alt frågan kommer atl tas upp utan dröjsmål och med hänsyn därtillfinns det inte anledning atl ta något initiativ. Ytterligareaspekter på deltidsarbetet tas upp i motionen 225 av m. fl. (vpk).Motionärerna anser alt de deltidsarbetande drabbas av en mängd negativaeffekter i form av låga löner och social otrygghet. Det är motionärernasuppfattning all eflersom deltidsarbete också i fortsättningen i storutsträckning kommer att vara förutsättningen för kvinnornas deltagande iförvärvslivet, måste inriktningen vara alt förbättra arbetsvillkoren för dennatyp av arbete. För alt trygga de sociala förmånerna för deltidsanställda villmotionärerna atl arbetsgivare inte skall ha rätt att anställa personal medkortare arbetstid än , såvida inte den lokala fackligaorganisationen godkänner ett annat arrangemang. I likhet (se bl.a. AU 1977/ 78:5) avvisar utskoitet tanken på lagstiftning om vissminimiarbetslid och avstyrker således motionsyrkandei härom. Utskoitetgår härefter över till atl behandla vpk-motionen 1356, som innehåller förslagmed syfte att på olika områden bekämpa diskriminering av kvinnor. Motionärernaföreslår att sysselsättningspolitiken utformas så att den tryggar allas rätttill ett meningsfullt arbete. De för fram olika förslag i syfie att främja ensådan politik. Riksdagenhar slagit fast alt målet för sysselsättningspolitiken är allasrätt till arbete. Någon anledning att upprepa delta riksdagensställningstagande i form av ett beslut finns inte. När det gäller motionärernasförslag till konkreta åtgärder vill utskoitet anföra följande. Motionärernasmest långtgående förslag är att obligatorisk arbetsförmedling skall införas.Förslag av denna innebörd har tidigare avvisat vid flera tillfällen.I sammanhanget har bl. a. hänvisats till den pågående AU 1978/79:12 9 utbyggnadenav den allmänna platsanmälan. Motionärerna har inte anfört några bärande skälför att skall ändra sin inställning. Förslaget om obligatoriskarbetsförmedling har f. ö. på andra grunder avslagits av (AU1978/79:2). Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet det förevarandemotionsyrkandet om obligatorisk arbetsförmedling. Imotionen föreslås vidare atl könsinriktad platsannonsering skall förbjudas. Dennafråga omfattas av del förslag till lagstifining mot könsdiskriminering somtidigare lagts fram av jämställdheiskommittén. Proposition kan väntasunder innevarande . Med hänsyn härtill bör inte nu taställning till den aktuella frågan. Motionsyrkandei avstyrks sålunda. Motioneninnehåller också förslag om att arbetsmarknadsverkets personal skall utbildasoch ges instmkiioner för att bryta könssegregeringen på arbetsmarknaden. Pådetta område får motionen redan anses tillgodosedd. AMShar fastställt åtgärdsprogram av vilket framgår atl jämställdhetsar-betei skallbedrivas av alla arbetsförmedlare och att detta arbete skall integreras iarbetsförmedlingens normala verksamhet. En tjänslenian på varje distriktskontorskall ha till uppgifl atl svara för samordningen av distriktets jämställdhetsarbete.En omfattande utbildning kring jämställdhetsfrågor har vidare satts i gång ochett särskilt studiepaket i dessa frågor har utarbetats. En referensgrupp ijämställdhetsfrågor med verkets generaldirektör som ordförande svarar förvidareutveckling av jämställdhetsarbetet. Slutligenbör nämnas alt bestämmelser om ansvaret för atl främja ökad jämställdhetnyligen införts i arbetsmarknadskungörelsen och i instruktionen förarbetsmarknadsverket. Medhänvisning till det anförda bör del aktuella motionsyrkandet inte föranledanågon åtgärd. Ivpk-motionen yrkas vidare atl och lönedelegationskall verka för höjda löner i "kvinnoyrken" på det statliga området. Idenna fråga konstaterar utskottet att tidigare slagit fast all dessinflytande över lönepolitiken på det statliga området skall utövas genomriksdagens lönedelegation och inte genom direkta ställningstaganden i kammaren.Med hänvisning härtill avstyrks motionsyrkandei. Slutligenföreslår motionärerna alt man skall avskaffa alla regler som hindrar kvinnorfrån att ta förvärvsarbete eller rent av stimulerar dem alt inte göra det.Motionärerna torde här syfta på regler inom skatte- och sociallag-stiflningen. Utskottetfinner inte skäl alt gå in på detta motionsyrkande som inte närmare utvecklats. Vpkredovisar i motionen även förslag inom undervisningsområdet. Motionärerna villalt i skall införas ett särskilt ämne som avser AU 1978/79:12 10 kvinnofrågan.Vidare vill man att kvinnans situation och behovet av insatser föran främjajämställdheten skall beaktas inom varje ämnesområde. När det gäller den högreundervisningen föreslås att kvinnofrågan görs till ett särskilt högskoleämneoch att fortbildnings- och extrakurser i kvinnofrågan ordnas för redanutexaminerade lärare, främsi i samhällsvetenskapliga ämnen. Slutligen behandlasäven frågor som rör yrkesvägledningen. Utskottetvill först hänvisa till skolöverstyrelsensjämsiälldhetsprogram för skolan, ivilket bl. a. föreslås alt kvinnornas historia och jämställdhetsproblematikenfår ett ökat utrymme inom de olika ämnesområdena. Frågan kan väntas bliuppmärksammad i den diskussion om en ny läroplan för som f n.pågår. Högskolekurserinom området Könsrollsfrågor anordnas vid ett flertal av landets universitet.Sedan en tid finns kurser om 40 poäng i och , Beträffandeforskningen kan nämnas atl . anslagits för forskning i kvinnohistoriaför innevarande budgetår och atl universitets- och högskoleämbetet nyligenredovisat en översikt över pågående forskning med anknytning tilljämställdhetsfrågorna. Närdet gäller kravet på fortbildning av lärare vill utskottet hänvisa till attsådan utbildning finns vid i . Härutöver vill utskotteterinra om de möjligheter som finns att ta upp kvinnofrågan på det lokala planetvid studiedagar för lärare. Enligt uppgift har detta även skett, inte minstunder det internationella kvinnoårel. Vadslutligen angår yrkesvägledningen vill utskottet framhålla atl av tillgängligstatistik över behöriga förslahandssökande till gymnasieskolanframgåratt linjevalet är mycket könsbundei. Till 2-årig konsumtions-linje,vårdlinje och beklädnadsteknisk linje var andelen kvinnliga sökande således merän . Andelen kvinnliga sökande till 2-årig verksladsteknisk linje,fordonsieknisk linje, bygg- och anläggningsleknisk linje, el- teleteknisklinje, skogsbrukslinje saml teknisk linje var andelen kvinnliga sökande däremotmindre än . Motionärernavill atl yrkesvägledningen skall fk i uppgifl att bryta könssegregeringenbeträffande yrkesval m. m. Dessutom vill man ha särskild utbildning avyrkesvägledare i dessa frågor. Utskottet konstaterar att yrkesvägledningenredan har som en huvuduppgift att arbeta med de frågor motionärerna tar upp ochutskottet utgår från alt vederbörande tjänsteman för erforderlig utbildning.Inte heller i detta hänseende bör därför motionen föranleda någon åtgärd. Sammanfattningsvisfinns det alltså inte skäl för all la något initiativ påundervisningsområdet på grundval av förslagen i vpk-motionen 1356. Motionärernaredovisar vidare vissa förslag på lagslifiningsområdel som syftar till attundanröja befintlig diskriminering av kvinnan. Man vill ha dels förbud igrundlagen mot spridande av diskriminerande uppfattningar om kvinnan, dels ensärskild lag med förbud mot spridning av kvinnodiskrimi- AU 1978/79:12 11 nerandetext och bilder, även i reklam. Behovetav lagstiftning mot diskriminering av kvinnan har behandlats tidigare iriksdagen, Konstiluiionsutskotlet avstyrkte liknande yrkanden från vpk ibetänkandet KU 1976/77:27 med hänvisning dels till stadgandet i I kap. 2 §regeringsformen alt det allmänna skall verka för alt tillförsäkra män ochkvinnor lika rättigheter, dels förbudet i 2 kap. 16 § regeringsformen mot atllag eller annan föreskrift någon missgynnas på grund av sitt kön.Konstitutionsutskottet uttalade vidare alt frågan om reklamens tryckfrihets-rättsligaskydd torde komma att övervägas av den aviserade utredningen om en nyytlrandefrihetslag. Den ulredning hänvisade till är nutillsatt. Fråganom förbud mot könsdiskriminerande reklam har även behandlats av näringsutskottet.På förslag av näringsutskoitet(NU 1975/76:61) begärde hosregeringen förslag till lagstiftning mot könsdiskriminerande reklam.Jämställdhetskommittén skall utreda denna lagstiftningsfråga.Utredningsuppdraget lämnades som kommittén fick i uppgifl attutarbeta ett förslag till lagstiftning mot könsdiskriminering. Sedan detuppdraget nu slutförts kan man räkna med att kommittén tar sig an frågan omförbud mot könsdiskriminerande reklam. Medhänsyn till vad sålunda anförts avstyrker utskottet vpk-yrkandena atl riksdagenskall ta initiativ på lagstiftningsområdet. Utöverde redovisade förslagen finns i vpk-motionen allmänt hållna krav på åtgärderinom en rad områden, bl. a. i fråga om barnomsorg, kollekliv-trafik, arbetstidoch rätten till smärtfri föriossning. Vidare föreslås atljämställdheiskommittén skall få i uppdrag att ur jämsiälldhetssynpunki gåigenom alla lagar och normer m. m. Utskottetfinner inte anledning att i detta sammanhang närmare gå in på dessa frågor av vilkaf. ö. åtskilliga redan behandlats av . (Se beträffande exempelvissmärtfri föriossning SoU 1978/79:8 och sänkt arbetstid SoU 1977/78:1.) I övrigthänvisar utskottet till jämställdhetskommitténs allmänna uppdrag och avstyrkermotionsyrkandei. Utskottetgår härefter över till atl behandla motionen 1665 av m. fl.(s). 1 motionen begärs en utredning som belyser kvinnors situation iglesbygden. Motionärerna utgår från situationen i och hänvisartill en studie om kvinnor i glesbygd som utförts av en grupp vid högskolan iÖstersund i samråd med jämställdheiskommittén. Studien visade bl. a. på lågförvärvsfrekvens hos kvinnorna i den undersökta orten . Orsak härtillansågs vara bl. a. brist på arbetstilirallen och dåliga kommunikationer. Ulskotteidelar motionärernas uppfattning alt kvinnornas situation i glesbygden behöverytterligare belysas. Enligt vad utskottet inhämtat ingår denna fråga ijämställdheiskommiiténs pågående utredning om hemarbetande kvinnor. 1 avvaktanpå resultatet av del arbetet bör motionen 1665 inte föranleda någon åtgärd. AU 1978/79:12 12 En fråga som inte tidigare behandlats av riksdagenlas upp i motionen 1319 av () och i (fp). Motionen gäller diskriminering av kvinnor och män vid tillträde tilloffentliga lokaler. Motionärerna reagerar mot vissa villkor och erbjudandensom stundom är förenade med besök på danslokaler och nattklubbar m. m. Delgäller erbjudanden av typen "Kvinnor gratis inträde" ellertillträdesvillkor som "Män och kvinnor ". Företeelser avdelta slag anser motionärerna vara ett uttryck för diskriminering av bådekvinnor och män. Motionärerna föreslår att regeringen skall få i uppdrag attlåta utarbeta ell förslag till lag om lika regler för kvinnor och män förtillträde till offentliga lokaler. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att tillträdesregler av den typ deexemplifierat är olämpliga. Hur man skall komma till rätta med problemet kanman ha olika uppfattning om. sätt är naturligtvis, som motionärernaföreslår, lagstiftningsvägen. Även andra vägar bör dock övervägas. Utskoiteträknar med att jämställdheiskommittén tar upp frågan i lämpligt sammanhang. Medhänvisning till del anförda bör motionen inte föranleda någon riksdagensåtgärd. Slutligentar utskottet upp motionen 1353 av (vpk) i vilken begärs altriksdagen skall anslå 20 milj. kr. till en fond avsedd att användas för stödtill kvinnocentra efter mönster av nu existerande sådana i , ochGöteborg. Motionären framhåller bl. a. att kvinnorna måste stärka sinsjälvständighet och sin roll i klasskampen för att få en effektiv utgångspunktför sin frigörelse. Som ett led i den kampen nämns behovet av s. k. kvinnohus. Iflera städer i finns kvinnocentra av det slag som nämns imotionen. Som framgår i motionen finns i ett s. k. kvinnohus iGöteborg. Det föreligger långt framskridna planer på ett liknande centrum iStockholm. IGöteborg understöds verksamheten genom atl kommunen ställer lokal tillförfogande. I har kommunfullmäktige uttalat sig för ell liknande stödoch f n. arbetar man på att finna lämpliga lokaler. Verksamheteni anslutning till befintliga kvinnocentra varierar. Vanligt förekommande ärdock social verksamhet för kvinnor som drabbats av misshandel eller våldtäkt.Vidare bedrivs juridisk rådgivning och olika kulturella aktiviteter. Utskottetnoterar det positiva intresse som och kommuner visat isammanhanget. I första hand torde det här gälla frågor av betydelse förkommunala organ. Med hänvisning härtill och i avvaktan på ytterligareerfarenheter av verksamhetens utveckling avstyrks motionsyrkandei om statsbidrag. AU 1978/79:12 13