bet · G201AU21 · 1978-12-31 00:00:00 — Nyaregler för tidsbegränsningar bör kunna prövas vid arbetsplatser som genomfleråriga beredskapsplaner ställt praktik och/eller beredskapsarbetsplatsertill förmedlingens förfogande. Därmed kan, som framhålls i motionen, tiden ianställning med bidrag från samhället bättre anpassas till den enskildesförutsättningar och behov när det gäller praktik, arbetslivsvana etc. Förföretagen/förvaltningen underlättas vidare personalplaneringen. AU1978/79: 21 76 Utskoitet ställer sig följaktligenbakom socialdemokraternas motion i den aktuella delen. Regeringen börunderrättas härom. dels att utskottets hemställan under 40 bort ha följandelydelse: 40. beträffande nya regler förtidsbegränsningar av beredskapsarbeten att med bifall till motionen1978/79: 1049, yrkandet 3 i motsvarande del, som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskoitet anfört. Utbudet av beredskapsarbeten för kvinnor (mom.41) av () och () som anser dels att den del av utskonetsyttrande på s. 54 som börjar "Utskoitet konstaterar" och slutar"av motionen" bort ha följande lydelse: Som utskottet tidigare framhållit ärsysselsättningspolitiken inte i tillräcklig grad inriktad på de kvinnligaarbetslösas behov av insatser. Det gäller bl. a. i fråga om beredskapsarbeten.Mot den bakgrunden finns det, som motionärerna anför, starka skäl att breddautbudet av beredskapsarbeten så att det bättre anpassas till de arbetslösasbehov. Regeringen bör underrättas om utskottets ställningstagandemed an ledning av motionen 1534. dels att utskottets hemställan under 41 bort ha följandelydelse: 41. beträffande utbudet avberedskapsarbeten för kvinnor att med bifall till motionen 1978/79:1534, yrkandet 1, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Anslaget till Totalförsvarsverksamhet (mom. 54) av , , ,i , , och (alla s) som anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 58 som börjar "Antalet tjänslgöringsdagar" och slutar"denna anslagspunkt" bort ha följande lydelse: Möjligheterna att erhålla vapenfri tjänst har vidgatsgenom ändringen i vapenfrilagen som trädde i kraft . Äventjänstgörings-områdena för vapenfria blev därmed flera. Det finns mot denbakgrunden anledning räkna med en fortsatt ökad tillströmning av vapenfriatjänstepliktiga. Vapenfria som väntar på inkallelse till grundutbildningutgjorde över 2 000 personer, och den genomsnittligaväntetiden är f. n. . 1 slutet av innevarande budgetär beräknas könuppgå till 3 700 personer, vilket ytterligare förlänger väntetiden med minstett halvt är. AU 1978/79: 21 77 Utskottet anser mot denna bakgrund i likhet med desocialdemokratiska motionärerna att extraordinära insatser måste sättas in.Verksamheten bör därför utökas i större utsträckning än regeringen föreslagit.En sådan ökning bör bl. a. komma civilförsvaret till del. Ytterligare 2,5 milj.kr. bör med hänsyn härtill anvisas under anslaget. delsatt utskottets hemställan under 54 bort ha följande lydelse: 54. att med bifall till motionen 1978/79:668 samt med anledning av propositionen till Totalförsvarsverksamhet /80 anvisar ett förslagsanslag av . 20.Bidrag till arbetarskyddsfonden (mom. 57) avBengt , , , iSimrishamn, , och (alla s) somanser dels att den del av utskottets yttrande på s. 60som börjar "Utskottet har" och slutar "olika ändamålen"bort ha följande lydelse: Finansieringsförslageti propositionen 1975/76: 182 byggde pä tanken att kostnaderna för information,utbildning och forskning sammanhängande med arbetsrättsreformen skall bäras avproduktionen. Utskottet ansluter sig från principiella utgångspunkter tilldenna uppfattning. Såsom yrkas i motionen 666 bör finansieringen av utbildningoch övriga åtgärder läggas om och från ske i den ordning somförutsattes i propositionen 182, dvs. genom höjning av arbetarskyddsavgiftenfrän 0,10 till . Genom den höjda avgiften kan uppskattningsvis ca 150milj. bli disponibla för de aktuella aktiviteterna. Anslaget Bidrag tillarbetarskyddsfonden kan följaktligen försvinna nästa budgetår. Lagenom arbelarskyddsavgift bör ändras i enlighet med det sagda. Utskottet lägger idet följande fram förslag härom. Utskottetdelar även motionärernas uppfattning att bidraget till arbetsgivarorganisationernaför att täcka kostnader för information och utbildning bör upphöra i och medutgången av innevarande budgetår. Det finns flera skäl som talar för detta.Arbetsgivarsidan har sålunda inte tillnärmelsevis den omsättning avförtroendevalda som man har på arbetstagarsidan. Dessutom måste det varanaturligt att företagen räknar med utgifter för utbildning avarbetsgivarföreträdare som en del av företagets allmänna kostnader och attproduktionen sålunda får bära kostnaderna direkt. Om förslaget realiseras börde medel som frigörs användas för arbetstagarnas informations- ochutbildningsverksamhet samt för forskningen på arbetslivets område.Arbetarskyddsfondens styrelse bör göra den närmare fördelningen på olikaändamål. AU1978/79: 21 78 Med hänsyn till ovan gjortställningstagande i finansieringsfrågan avstyrker utskottet den föreslagnamedelsanvisningen. Förslaget av () om minskning av anslagetblir med detta ställningstagande inte aktuellt. Motionen avstyrks därför. dels att utskottets hemställan under 57 bort ha följandelydelse: 57. alt med bifall tillmotionen 1978/79: 666, yrkandena 2, 3 och 4, dels antar följande lagförslag: Lag om ändring i lagen (1971: 282) om arbetarskyddsavgift Härigenom föreskrives att 1, 3 och4 §§ lagen (1971: 282) om arbelarskyddsavgift skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse I § Arbetsgivaravgift som bidrag Arbetsgivaravgift som bidrag till arbetarskydd (arbetarskydds- till arbetarskydd samt till forsk- avgift) erläggs enligt denna lag. ning, utveckling, utbildning och upplysningbeträffande arbetslivs-ocli inflytandefrågor (arbetarskyddsavgift) erläggsenligt denna lag. Arbetsgivare erlägger Arbetsgivare erlägger arbetarskyddsavgift med belopp arbetarskyddsavgift med belopp sommotsvarar en tiondels procent som motsvarar sjutton hundradels av vad arbetsgivaren procent av vad arbetsgivaren un- utgivitsom lön i pengar eller na- der året utgivit som lön i pengar turaförmåneri form av kost eller eller naturaförmåner i form av kost eller bostad. Vid beräkningen av avgiften tagesicke hänsyn till arbetstagare, vars lön understigit femhundrakronor. Vidare bortses vid denna beräkning från arbetstagare som icke ärobligatoriskt försäkrad enligt lagen (1954: 243) om yrkesskadeförsäkring. Avgift erlägges icke för arbetstagares lön vid sjukdomeller ledighet för vård av sjukt barn eller med anledning av barns födelse tillden del lönen motsvarar sjukpenning eller för"äldrapenning, somarbetsgivare äger uppbära enligt bestämmelserna i 3 kap. 16 § lagen (1962: 381)om allmän försäkring. Avgift erlägges ej heller för lön som arbetsgivare utgivittill hemmavarande barn för arbete utfört i hans förvärvsverksamhet i de fallavdrag för lönen ej får ske vid inkomsttaxeringen. 1 Senaste lydelse 1975: 321. AU1978/79: 21 Av arbetarskyddsavgiften skall en fjärdedel utgöra bidragtill statsverkets kostnader för arbetarskyddsstyrelsens och yrkesinspektionensverksamhet och tre fjärdedelar bidrag till kostnader i övrigt för forskningoch utveckling samt utbildning ocfi upplysning beträffande arbetarskyddävensom till kostnader för skyddsarbete som utföres av skyddsombud som utsettsenligt 40 § tredje stycket ar-betarskyddslagen (1949:1). Den sistnämnda delenskall föras till en fond, benämnd arbetarskyddsfonden, som förvaltas enligtgrunder som regeringen fastställer. Av arbetarskyddsavgiften skall femton procent utgörabidrag till statsverkets kostnader för arbetarskyddsstyrelsens och yrkesinspektionensverksamhet. Återstoden skall utgöra bidrag till 1. kostnaderi övrigt för forskning och utveckling samt utbildning och upplysningbeträffande arbetarskydd. 2. kostnaderför forskning och utveckling samt utbildning och upplysning beträffande medbestämmandei arbetslivet och arbetslivsfrågor i övrigt, 3. kostnaderför skyddsarbete som utföres av skyddsombud som liar utsetts enligt 40 § tredjestycket arbetarskyddslagen (1949:1), 4. kostnaderför utbildning av styrelserepresentanter för de anställda. Den del av arbetarskyddsavgiften som avses i andrastycket skall föras till en fond, benämnd arbetarskyddsfonden. Fonden förvaltasenligt gnmder som regeringen fastställer. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller alltjämt i fråga om avgift förtid före ikraftträdandet. dels avslår motionen 1978/79:2048 och propositionen1978/79: 100 bil. 15 i vad avser anslaget C 6 Bidrag till arbetarskyddsfonden, delssom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört i fråga omupphörande av stödet till arbetsgivarorganisationer. Bidrag till arbetarskyddsfonden (mom. 57) av () och () som anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 60 som börjar "Utskottet avstyrker" och slutar"olika ändamålen" bort ha följande lydelse: 2 Senaste lydelse 1974: 796. AU1978/79: 21 80 Anslaget är avsett att finansieratre ändamål: forskning på arbetslivets område, utbildning och information ommedbestämmandereformen samt utbildning av anställdas styrelserepresentanter.Behovet av forskning är uppenbart och skall här inte sältas i fråga. Dä principerna för bidrag till utbildning pämedbestämmandeområdet m. m. antogs (prop. 1975/76: 182, y.nU 1975/76: 46)förutsatte statsmakterna att utbildningsbehovet skulle vara särskilt stortunder åren 1977 1979 för att därefter minska. Vad man dä avsåg var att detbehövde göras en engångsinsats för utbildning av deanställdas representanter i företagens styrelser. Därefter skulle bidragsgivningenför den formen av utbildning omprövas. Stöd kan numera 'även ges till utbildning avrepresentanter för de anställda i statliga styrelser och företag. Trots dettahar efterfrågan pä utbildningen inte varit sä stor som man räknat med. Ettodisponerat belopp om 15 milj. kr. ber'äknas stå till förfogande vid utgångenav innevarande budgetår. Icke desto mindre föreslås i budgetpropositionen attanslagsposten skall höjas. Detta framstår mot bakgrund av det sagda och mediakttagande av budgeträgel som en omotiverad åtgärd. Huvuddelen av anslaget används för information ochutbildning om medbestämmande i arbetslivet. Det ligger i sakens natur att detinte Fångre finns samma behov som tidigare att allmänt informera om reformen.Under de tre är som har gått har gjorts en utbildningsinsats pä ettbetydelsefullt men ändå avgränsat område som måste sägas sakna motstycke. Detär ett rimligt antagande att efterfrågan på utbildning efter en insats av detslaget efter hand avtar. Utskottet har inhämtat att man på arbetsgivarsidaninte längre begär medel i beräknad omfattning. Det har förutsatts att enfemtedel av medlen skall användas för utbildning på arbetsgivarsidan. Ombidragsmöjligheterna inte utnyttjas fullt ut pä den ena sidan bör de ickeianspråktagna medlen hållas inne och sparas. Även med hänsyn till vad nu sagtsfinns således ett besparingsutrymme. På grund av det anförda finns enligt utskottets meningförutsättningar för att genomföra den vid anslagets tillkomst avseddaminskningen av medelstilldelningen efter en övergångsperiod av tre år.Utskottet ansluter sig därför till förslaget i motionen 2048 att för nästabudgetär fastställa ett anslag av 125 milj. kr. Såsom föreslås i propositionenbör det ankomma på arbetarskyddsfondens styrelse att fördela beloppet på deolika anslagsändamålen. dels att utskottets hemställan under 57 bort ha följandelydelse: 57. alt dels medanledning av budgetpropositionens förslag samt med bifall till motionen1978/79: 2048, dels med avslag på motionen 1978/79: 666, yrkandena 2, 3 och 4,till Bidrag till arbetarskyddsfonden för /80 anvisar ettreservationsanslag av . AU 1978/79: 21 81 Försökmed könskvotering inom arbetsmarknadspolitiken (mom. 5) avAlf Wennerfors (m) och () som anför: I anslutning till motionskravet om vidgadanvändning av könskvotering som villkor för statliga stödinsatser vill videklarera att vi anser det angelägel att främja str'ävandena mot j'ämst'älldheti arbetslivet och att det är nödvändigt med konkreta åtgärder av skilda slagför att dessa strävanden skall nå effekt. Enligt vår uppfattning är emellertidkönskvotering inte en lämplig väg att gå. Principiella skäl talar mot den metoden.Vi beklagar därför att AMS och SÖ valt att slå in på denna väg enligt det avutskottet refererade handlingsprogrammet för jämställdhet inom arbetsmarknadsutbildningen. AU 1978/79: 21 82 Budgetpropositionens redovisning av utvecklingen päarbetsmark naden ......................................................... 16 Motioner om allmännaarbetsmarknadsfrågor ........... .. 18 Jordbrukets ochträdgårdsnäringens arbetskraftsförhållanden .... 22 Ungdomsarbetslösheten ...................................... .. 25 Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader m. m.... .. 31 Arbetsmarknadsservice ...................................... .. 34 Bidrag till arbetsmarknadsutbildning ..................... .. 37 Industribeställningar .......................................... .. 56 Medelsberäkning m. m........................................... 57 Stöd till lageruppbyggnad ..................................... 57 Arbetsmarknadsverket:Anskaffning av utrustning....... .. 58 av utrustning....... 58 Bidrag tillarbetarskyddsfonden................................ 59 Utskottets hemställan .......................................... 60 Reservationer .................................................. .. 65 Åtgärder för ökad rörlighet på arbetsmarknaden (m). Samhällskontroll vid nedläggning av företag (s) ...... 65 Könskvotering inom arbetsmarknadspolitiken (s) .. .. 66 Arbetsmarknadspolitiska insatser inom jordbruk ochträdgårdsnäringen (c) 67 Komplettering av lagen om anstäUningsskydd meddefinition av begreppet praktik (s) 68 Komplettering av främjandelagen med besfämmelser omobligatorisk praktik (s) 69 Personalförstärkning till arbetsmarknadsverket (fp,c) 69 Personalförstärkning till arbetsmarknadsverket (m) 70 Medelsanvisning under anslagetArbetsmarknadsservice (fp, c) 71 Medelsanvisning under anslagetArbetsmarknadsservice (m) .. 71 Permanentning av bidraget till utbildning vidpermitteringshot (m) 72 Arbetsmarknadsutbildningens effekter för denkvinnliga arbetskraften (m) 72 Barntillsyn inom arbetsmarknadsutbildningen (s) .. .. 73 Vidgade försök med arbetsmarknadsutbildning föräldre arbetssökande (s) 73 Bidrag till arbetsmarknadsutbildning (m) ............... .. 74 Försök med nya former av planering avberedskapsarbeten (s) 75 AU 1978/79: 21 83 Nya regler för tidsbegränsningar avberedskapsarbeten (s) 75 Utbudet av beredskapsarbeten för kvinnor (m) .... .. 76 Anslaget till Totalförsvarsverksamhet (s) ............. .. 76 Bidrag till arbetarskyddsfonden (s) ................... .. 77 Anslag tiU arbetarskyddsfonden (m) .................. 79 Försökmed könskvotering inom arbetsmarknadspolitiken (m) .... 81