bet · G201SoU30 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av motioner om vissa handikappfrågor I motionen 1978/79:511 av m. fl, (s) hemställsalt beslutar att hos regeringen hemställa om en samlad översyn ochdärpå grundade förslag beträffande samhällets åtgärder lill slöd för dehandikappade barnen och deras familjer, 1motionen 1978/79:1830 av m.fl. (m) hemställs att hosregeringen begär att omsorgskommiitén, i samband med sill uppdrag beträffandeflerhandikappades problem, även får pröva möjligheten till samverkan mellankommunerna, landslingen och staten för att främja tillkomsten av servicelägenheterför svårt rörelsehindrade. Samhällets insatser för handikappade syftar tillatt tillgodose handikappades behov så att handikappade kan vara verksamma isamhällslivet som andra och så alt de kan leva elt självständigt liv i egethem. Detta kan sammanfattas så, all grundsatserna om integration ochnormalisering är vägledande för insatserna. Eftersom behoven är mångskiftandemåste insatserna göras på en rad områden. De avser bosläder och boendemiljö,ekonomisk trygghet, utbildning, arbete, kulturliv och fritidsverksamhet. Deavser också rehabilitering, hemsamarithjälp och annan service, färdtjänst ochtekniska hjälpmedel. Ansvaret för samhällets service för handikappade ärfördelat på olika samhällsorgan. Tillhandikappade kan utgå förtidspension från folkpensioneringen och den allmannatilläggspensioneringen. Inom ramen förden allmänna försäkringen kan ensärskild handikappersättning utgå till handikappade. Till föräldrar tillhandikappat barn kan vårdbidrag utgå. Inomramen för kommunernas ansvar för bostadsförsörjningen upplåts särskildahandikapplägenheter. Elt statligt bostadsanpassningsbidrag utgår för åtgärderinom och i anslutning lill bostadslägenhet som behövs för alt handikappad skallkunna leva så normalt som möjligt. Landstingskommunernasvarar för öppen och sluten sjukvård för handikappade. Kommunernasförstahandsansvar enligt socialhjälpslagen för all vårdbe-hövande erhåller vårdomfattar även de handikappade. Även boendeservice och bostadsplanering är angelägenheterför kommunerna. Statenbidrar ekonomiskt till bostadsförsörjningen och till vissa delar av denkommunala verksamheten inom boendeservicens ram. 1Riksdagen 1978/79. SoU 1978/79:30 2 Vissautredningar m. m. (S 1966:38) - som bl. a. hafti uppdrag alt behandla frågor om samordning av samhällets insatser förhandikappade - behandlade i betänkandet (SOU 1970:64) Bättre socialtjänst förhandikappade bl. a. frågor om samordning, samverkan och informalion ihandikappfrågor. föreslog i detta betänkande att i varjekommun skulle inrättas elt kommunalt handikappråd som ett samarbetsorgankommunens myndigheter emellan, mellan dessa och , statligamyndigheter saml handikapprörelsen. Vidare föreslogs all i varje län skulleinrättas etl länets handikappråd som ett samarbelsorgan mellan , deslalliga regionala myndigheterna, kommunerna och handikapprörelsen. Slutligenföreslogs att skulle ombildas lill ett samarbetsorgan,där -förutom ämbetsverk vilkas arbete i hög grad gäller handikappade - . och handikapprörelsen skulle delta. och rekommenderade i skrivelser våren 1971kommunerna och landstingskommunerna att bilda kommunala handikappråd ochlänshandikappråd. förslag beträffande statenshandikappråd genomfördes fr. o. m. . Länsberedningen(C 1970:28) hade i uppdrag all i anslutning till vissa lidigare verkställdautredningar göra en sammanfallande bedömning rörande den regionalasamhällsförvaltningens uppgifter och organisation. Därvid skulle beredningen bl.a. överväga uppgiftsfördelningen inom den kommunalasektorn mellan kommuner ochlandstingskommuner. Till slutförande av sitt uppdrag avgav länsberedningen ioktober 1974 lill chefen för kommun-departementet betänkandet (SOU 1974:84)och kommun i samverkan, vilket innehöll huvudsakligen principiellaställningstaganden lill de frågor som beredningen haft att behandla. När delgäller ansvarsfördelningen mellan landstingskommuner och kommuner ansågberedningen bl. a. all den sociala omvårdnaden inte borde föras över pålandstingskommunerna. Beredningen ansåg emellertid att möjlighet borde införasför kommunerna och landstingskommunerna i etl län att genom avtal, som skulleprövas och fastställas av regeringen, överenskomma om att hela ansvaret förvissa väl avgränsade uppgifter skulle föras över från kommunerna tilllandstingskommunerna eller tvärtom. Efterremissbehandling har regeringen i prop. 1975/76:168 redovisat sinaställningstaganden till länsberedningens förslag. Föredragande departementschefenuttalade (s. 60) bl. a. all för alt göra överiålelse av en obligatorisk uppgiftmöjlig krävdes lagstiftning men att del - när det gällde frivilliga uppgifter -redan enligt gällande regler i stor utsträckning var möjligt för kommuner ochlandstingskommuner att avtala om överiålelse. Föredragande departementschefensuttalande föranledde inte någon erinran av SoU 1978/79:30 3 (KU 1975/76:55). Socialulredningen(S 1969:29) angav i betänkandet (SOU 1977:40) Socialtjänst ochsocialförsäkringstillägg allmänna riktlinjer för de kommunala insatserna påhandikappområdet. I 20 § förslaget till socialtjänstlag föreskrevs alt kommunenskall verka för alt den som av fysiska eller andra skäl möter belydandesvårigheter i sin livsföring får möjlighet alt delta i samhällets gemenskap ochall leva som andra. 1 betänkandet framhölls att en god bostad har grundläggandebetydelse för att personer med handikapp skall kunna delta i samhälletsgemenskap och leva som andra. Var och en har rätt till etl eget boende. Ingenskall behöva bo på institution om det inle föreligger ett medicinskt ellerdärmed jämförligt skäl. Föratt erbjuda svårt rörelsehindrade och andra svårthandikappade goda bostäder med service är del ofla nödvändigt att anordnaserviceenheier som rymmer dels ett mindre antal lägenheter för personer medhandikapp, dels utrymmen för serviceanordningar. Familjesiödsuiredningen(S 1974:01) föreslog i betänkandet (SOU 1978:39) Föräldraförsäkring attföräldrar lill bl. a. handikappade barn skulle få ersättning frånföräldraförsäkringen under per kalenderår i samband med sjukdomhos barnet. Utredningen ansåg vidare att det var motiverat att se övervårdbidragets konstruktion i dess helhet. IBarnomsoigsgruppens (S 1973:07) pågående arbete med frågor omföräldrautbildning ägnas särskild uppmärksamhet åt utbildning för föräldrartill handikappade barn. (S 1975:02) har enligt sina direktiv i uppdrag all göraen översyn av del socialpolitiska bidragssystemet från samordningssynpunkt.Översynen kommer bl. a. all omfatta socialförsäkringens olika stöd till barn,handikappade och barnfamiljer. Kotnmitténom integration av handikappade elever i det allmänna skolväsendet (V 1978:07)skall undersöka möjligheterna att ytterligare utveckla den redan inleddaintegrationen av handikappade barn i den vanliga skolan. (S 1977:12) har att närmare utreda frågorna om omsorgerna om psykisktutvecklingsstörda, psykotiska barn och flerhandi-kappade, I direktiven förkommitténs arbete sägs bl, a, alt utredningsarbetet bör inledas med enkarlläggning av omsorgernas omfattning och utformning. Detta inledande arbetebör redovisas särskilt och tjäna som underlag för en mera allmän diskussion omomsorgernas ulveckling, 1maj 1978 överlämnade omsorgskommittén Rapport om omsorger om psykisktutvecklingsstörda (Ds S 1978:9). I etl avsnitt av rapporten behandlas frågan omfamiljeservice för psykiskt utvecklingsstörda. Författarna lill avsnittetframhåller bl. a. följande. Tendensen är nu att en ökande andel psykisktutvecklingsstörda barn bor hemma under förskolåren och skolåren även om deibland har mycket svåra psykiska och fysiska handikapp. lill 1977 harandelen hemmaboende barn och ungdomar () ökat från lill 70 "i.Detta har gjort del alltmera angeläget alt utveckla SoU 1978/79:30 4 stödåtgärderinriktade på barn i öppen vård. har insikten om barnets inverkan påfamiljen som helhet ökat. Ett barn som är psykiskt och kanske även fysiskthandikappat och som för sina elementära behov är beroende avandras hjälp kommer ofta att prägla familjen som helhet. Ett handikappat barnkan göra en hel familj handikappad om inte även föräldrarna får stöd ianpassningen lill situationen. En normalisering av hela familjens situationförutsätter all familjen som helhet får tillgång till olika typer av servicesom kan underiälta lösningen av deras problem. Enkarlläggning av samhällets service till familjer med hemmaboende barn och vuxnaredovisas i avsnittet. Vidare sammanfattas två av de undersökningar som gjortsom service lill familjer med hemmaboende barn och vuxna. I rapportensavslutningsavsnill redovisar omsorgskommiitén sin syn på inriktningen av detfortsatta utredningsarbetet. Kommittén framhåller bl. a. att en icke oväsentliguppgift är att la ställning till vilken personkrets som skall omfattas av enframlida lagstiftning. Kommittén måste här beakta andra handikappgruppersbehov. Mycket talar enligt kommittén för att personkretsen kommer alt vidgasbl. a. med tanke på psykotiska barn och flerhandikappade, som kommittén hardirektiv alt utreda åtgärderna för. Omsorgskommiiténhar övertagit handikapputredningens uppdrag beträffande samhällets stöd lillde flerhandikappade. I den departementspromemoria, som utgjorde underiagföromsorgskommilténs direktiv och lill vilken departementschefen anslöt sig,framhölls alt utredningen i samband med uppdraget beträffande deflerhandikappade barnen skulle pröva möjligheten att inom ramen för gällandelagstiftning ange samhällets ansvar för att anpassa sina serviceuppgifter lillhandikappade. Detta borde även gälla de barn vars behov av särskill boenderegleras i den s. k, elevhemslagen (SFS 1965:136), Elevhemslagen omfattarrörelsehindrade eller eljest fysiskt handikappade barn. Omsorgskommiiténhar lill statsrådet och chefen för vara flerhandikappad. I samband med överiämnadet av rapportenframhöll omsorgskommittén i ett pressmeddelande att elt närmare samarbete överhuvudmannaskapsgränser krävdes. Ibetänkandet behandlas två motioner om vissa handikappfrågor, I motionen1978/79:511 hävdas alt del behövs en samlad översyn och härpå grundade förslagbeträffande samhällets åtgärder lill slöd för de handikappade barnen och derasfamiljer. Motionärerna framhåller bl. a. att ett genomgående drag i pågåendeoch tidigare utredningsarbete är alt utredningarnas förslag omfattar endastdelfrågor inom området. Utskottetinstämmer i alt del är angeläget all man även i fortsättningen uppmärksammar dehandikappade barnens och deras föräldrars särskilda behov av slöd. Stödbehovenär mångskiftande och kan gälla praktisk hjälp. SoU 1978/79:30 5 ekonomisktstöd, personligt stöd eller annan service. Stödbehovet varierar också medbarnets ålder och grad av handikapp. En del av de problem som familjer medhandikappade barn möter har de gemensamt med familjer med normalulveckladebarn. Andra problem har sin grund i barnets handikapp. Dessa speciella problemskapar behov av slöd som måste tillgodoses särskilt. Som framgår avomsorgskommilténs i det föregående nämnda Rapport om omsorger om psykisktutvecklingsstörda har insikten ökal om det handikappade barnelsinverkan på familjen som helhet. En normalisering av hela familjens situationförutsätter att familjen som helhet får tillgång lill olika typer av serviceoch slöd. Utskottetkonstaterar alt omsorgskommittén redan har uppmärksammat vikten av enhelhetssyn på det handikappade barnet och dess familj. En av kommitténshuvuduppgifter är att företa en samlad översyn beträffande samhällets stöd lillutvecklingsstörda barn, psykotiska barn och flerhandikappade barn och derasfamiljer. Kommitténs förslag kommer alt få betydelse för även andrahandikappade barn än de nämnda vilka uttryckligen omfattas av direktiven.Syftet med motionen 1978/79:511 är därigenom enligt utskottets mening delvistillgodosett. Utskottet vill därutöver anföra följande. Somredovisats i föregående avsnilt arbetar f n. flera utredningar med frågor somgäller barnfamiljernas behov av stöd i olika avseenden. Enligt Ulskollelsmening måste del ankomma på de olika utredningarna att inom ramen förutredningsuppdraget också uppmärksamma de handikappade barnens och derasfamiljers särskilda behov av slöd. Möjligheterna till överblick och samordningökar om handikappfrågorna behandlas integrerat i de sammanhang där barns ochbarnfamiljers generella behov av stöd eljest behandlas. Det kan här erinras omatt familjesiödsuiredningen och barnomsorgsgruppen lagt förslag eller arbetarmed frågor som får särskild betydelse för föräldrar till handikappade barn.Familjesiödsuiredningen har föreslagit vissa förändringar för vårdbidrag försvårt handikappade barn och har därutöver konstaterat alt det finns behov avalt göra en mer övergripande översyn av reglerna för vårdbidrag. Enligt vadutskottet inhämtat kommer en utredning om dessa regler att tillsättas avsocialministern. Denne kommer också all inom en nära framlid tillsätta enutredning om barnfamiljernas, särskilt flerbarnsfamiljernas situation.Utskottet förutsätter att också den utredningen uppmärksammar de handikappadebarnens och deras familjers särskilda behov av stöd. På grund av det anfördakan utskottet inte biträda motionärernas förslag om en särskild utredningbeträffande samhällets åtgärder till slöd för de handikappade barnen och deras familjer.Utskottet avstyrker därför motionen 1978/79:511. Imotionen 1978/79:1830 föreslås att omsorgskommiitén, i samband med sitt uppdragbeträffande flerhandikappades problem, även får pröva möjligheten lillsamverkan mellan kommunerna, landstingen och staten för att främja tillkomstenav servicelägenheter för svårt rörelsehindrade. SoU 1978/79:30 6 Omsorgskommiitén överlämnade tilldåvarande socialministern rapporten vara flerhandikappad med enredovisning av vad som framkommit om de flerhandikappades problem vid bl. a.olika konferenser som omsorgskommiitén hållit. I uttalanden somomsorgskommiitén gjorde i samband med överlämnandet framhölls att samarbeteöver huvudmannaskapsgränser krävs för alt klara flerhandikappsfrågan. Detpåpekades vidare all svårigheterna på området i hög grad var administrativa.Utskottet har inhämtat att omsorgskommiitén har för avsikt att ta upp frågan omsamverkan mellan kommunerna, landstingskommunerna och staten för all främjatillkomsten av servicelägenheter för flerhandikappade. Med hänsyn härtill ochdå kommitténs överväganden i frågan kommer alt få betydelse även för andrahandikappade personer än flerhandikappade är något initiativ medanledning av motionen 1978/79:1830 inte erforderligt. 1. att avslår motionen 1978/79:511, 2. alt avslår motionen 1978/79:1830. Närvarande:Göran ()*, (), ()*, ()*, (), (), (), BengtBengtsson (c), I var ()*, (), (), BrittWigenfeldt (c), (), Per () och ()*. *Ej närvarande vid betänkandets justering.