bet · G201AU4 · 1978-12-31 00:00:00 — betänkande 1978/79:4 medanledning av motion om meritvärdet av anställning utomlands I motionen 1977/78:1355 av m. (m, c, fp) yrkas alt hos regeringen begär utredning av frågan vilketmeritvärde tjänstgöring utomlands skall ha vid tillsättande av offentlig tjänsti . Motionärernapekar på att det ligger i vårt lands intresse alt kvalificerade svenskartjänstgör i de internationella organen. En förutsättning härför är emellertidatt ett sådant internationellt engagemang inte medför väsentliga nackdelar imerit-, löne- och pensionshänseende vid hemkomsten till efter avslutatuppdrag utomlands, framhålls vidare. Att så är fallet belyses i motionen.Motionärerna begär därför en översyn av situationen för hemvändande svenskarefter tjänstgöring utomlands. Del förutsätts alt representanter för de anställdasorganisationer medverkar i en sådan översyn. Utskottet har inhämtat yttranden över motionen frånLandsorganisationen i (LO), (),Centralorganisationen /SR och Styrelsen för internationell utveckling(SIDA). LO,vars yttrande utformats av , är medvetet om att detföreligger vissa svårigheter alt på ett tillfredsställande sätt återförautlandstjänstgörande svenskar till den svenska arbetsmarknaden och att vid återkomstenvärdera utlandstjänstgöringen t. ex. ur meritsynpunkt. LO finner det därförrikligt att problemen blir föremål för utredning, men framhåller atlfrågor om meritvärdering, löneinplacering osv. på del statliga området numeraär helt öppna för avtalsreglering. Sådana frågor bör därför enligt LO:suppfattning lösas genom parternas försorg och inte bli föremål för offentligutredning. ITCO:s yttrande, som utformats av dess statstjänstemannasektion (TCO-S),framhålls att TCO-S och till TCO-S anslutna förbund vid flera tillfällenaktualiserat frågor om återanpassning till den svenska arbetsmarknaden avsvenskar som haft internationella uppdrag och om utlandsuppdragens meritvärde.Av yttrandet framgår vidare all det i samband med förhandlingar med om den biståndspoli-liska propositionen(prop. 1977/78:135) yrkades att regeringen skulle tillsätta 1 1978/79. AU 1978/79:4 2 enarbetsgrupp för att under medverkan av berörda personalorganisationer utredadessa frågor. Yrkandet föranledde sedermera en skrivelse frånutrikesdepartementet till . TCOtillstyrker att de i motionen väckta frågorna utreds och anser att en sådanutredning inte bör begränsas till att avse endast meritvärdet vid tillsättningav offentlig tjänst utan omfatta även frågor om återanpassning till den svenskaarbetsmarknaden efter utlandstjänstgöring. För lärare, som tjänstgjort inomutländskt skolväsende, blir frågan om meritvärdering av tjänstgöringen föremålför individuell prövning. Enligt TCO:s mening bör man även i framliden tillämpaen sådan ordning. Om utlandstjänsten är jämförbar med svensk lärartjänst ellertjänsten i merit hänseende kan anses ha ett särskilt värde bör ärendetbehandlas och avgöras i generös anda. TCO-Sfäster slutligen uppmärksamheten lärarutbildningsutrednings (LUT74) förslag "Betygsättning i lärarutbildning och meritvärdering vidtillsättning av tjänst i skolväsendel". Enligt detta förslag kommer bl. a.meritgrunden "annan yrkesverksamhet" atl fö ökad betydelse. TCOförutsätter atl sådan lärares tjänstgöring utomlands, som ej är lärartjänst,därvid kommer att bedömas som "annan yrkesverksamhet". Den närmareavvägningen mellan kriterierna lärartjänstgöring och "annan yrkesverksamhet"förutsätts bli föremål för förhandlingar innan förslaget kan träda i kraft. /SRframhåller i sitt yttrande att svenskar som arbetat utomlands vid sin återkomsttill ofta erfar alt deras internationella erfarenheter har lågtmeritvärde på den svenska arbetsmarknaden. /SR delar motionärernasuppfattning atl frågan vilket meritvärde tjänstgöring utomlands skall ha vidtillsättning av offentlig tjänst i bör utredas. /SR förordar dockatl även andra problem tas upp, såsom frågorna om anställningstrygghet ochpensionsvillkor. När del gäller lärare och skolledare som tjänstgör utomlandsbör frågan inte brytas ur del sammanhang där den naturiigt hör hemma, nämligeni den aviserade översynen av hela meritvärderingssystemet vid tillsättning avtjänst som lärare i skolväsendet. markerar i ettsärskilt yttrande att en utredning även bör beakta förhållandena inom denenskilda sektorn. S/DA,som i sitt yttrande inte tardirekt ställning till motionärernas krav på enöversyn av meritvärderingsfrågan,erinrar inledningsvis om att verket har iuppdrag att undersöka olika vägaratt förbättra dokumentationen av anställningari biståndsverksamhet och redovisa förslag i frågan till regeringen. Verketanför nu atl man arbetat med dokumentaiionsfrågan från olika utgångspunkter menatt man inte kunnat komma fram till en lösning i den riktning somförutsattes 1975. Dokumentationenav uppdragen inom det bilaterala biståndet kan enligt SIDA tidsmässigt indelasi två delar. Denförsta delen utgörs av den dokumentation som kan erhållas innan uppdragetpåbörjas och som är grunden till rekryteringsarbetet. AU1978/79:4 3 ocksåutgöra underlag för en myndighets förhandsbesked rörande uppdragets meritvärde.Inom SIDA används dessutom informationsmaterialet till hjälp vid lönesältningoch pensionsberäkning, för bedömning av behov av språkutbildning och eventuellkompletterande fackutbildning. Avyttrandet framgår vidare att SlDA:s dokumentation vid starten av en rekryteringutgörs av en arbetsbeskrivning som utarbetats av aktuell myndighet/projekt imottagarlandet i samråd med det svenska biståndskontoret. Dennaarbetsbeskrivning utgör huvuddokumentet i den fortsatia behandlingen avärendet. Inför behandlingen i den till SIDA knutna lönedelegationen utförs ensammanfattande befattningsvärdering och jämförelser med liknande tjänstersåväl inom den svenska arbetsmarknaden som inom biståndsverksamheten. Denandra delen utgörs enligt SIDA av den dokumentation som kan erhållas underochefteravslutat uppdrag. Den kan beslåav biståndskontorets rapporter frånarbetsplatsbesök. Den kan också beslå av den anställdes egna rapporter om sittarbete. Intyg, omfattande mer eller mindre fullständig beskrivning avarbetsuppgifterna, kan utfärdas av vederbörande överordnade inommotiagarmyndigheien/organisationen samt i en del fall av biståndskontoret.Tjänstgöringsintyg omfattande tjänstens benämning och kontraktstid utfärdas avSIDA i . För två yrkesgrupper gäller mer formbunden meritbedömning,nämligen för läkare och lärare. SIDAframhåller vidare alt skickligheisbegreppet, som främst avser den sökandespersonliga förmåga, kompelens och lämplighet, har fött allt större betydelse ibiståndssammanhang. Vid urval av sökande till u-landsuppdrag lar SIDA såledesstörsta hänsyn till personlighelsmässig flexibilitet, anpassnings- ochkontaktförmåga etc. Ett u-landsuppdrag bör därför enligt SIDA:s uppfattning urskicklighelssynpunkl helt jämställas med tjänstgöring på jämförbar nivå iSverige. Genom den noggranna prövning av tjänstens innehåll och nivå som SIDA:slönedelegation gör föreliggerenligi verket inga svårigheter att avgöra hur ettbiståndsuppdrag ligger i förhållande till den svenska arbetsmarknaden. SIDA,som sålunda ännu inte slutfört sill uppdrag angående dokumentation avbislåndsuppdrag, anser nu att gjorda överväganden tyder på all delinte är via alltmer utföriig dokumentation som frågan kan lösas. Möjligheternaall framskaffa ulförlig dokumentation kommer all förbli begränsade,fortsätter verket. Det gäller SIDA:s bilaterala uppdrag men i ännu högre gradFN-uppdrag. Härtill kommer enligt SIDA:s yttrande all bedömning av en personsskicklighet, av hur en sökande till en tjänst på den svenska arbetsmarknadenskaffat sin kompetens genom utbildning, tidigare anställningar, livserfarenhetm. m. aldrig kan formaliseras. Det gäller vare sig anställningarna varitföriagda inom eller utom . Mycket beror på vilken tjänst som söks, påsynsättet inom den arbetsplats som rekryteringen avser saml på den som görurvalet bland de sökande. Många institutioner och företag i har i dagerfarenhet av och kontakter med AU 1978/79:4 4 De har därigenom lättare atl dra slutsatser av hur en f d.biståndsarbetare förkovrat sig under sin utlandstjänstgöring. De som inte harsådan erfarenhet har svårare alt värdera ett u-landsuppdrag. SlDA:s erfarenhetertyder på att i sådana situationer är inte mängden information om u-landsuppdragetav avgörande betydelse, utan synsättet hos den som bedömer kandidaterna till entjänst. SIDA kommer att ytteriigare överväga vad som kan göras för att minskadessa problem. F. n. undersöks om det är möjligt att göra ett fötal mycketutförliga beskrivningar av typiska organisatoriska och administrativaförhållanden i en u-landsmyndighel. Atl utarbeta en sådan beskrivning ställerstora krav på inlevelse hos författaren och beskrivningen måste vara myckellevande för att hos en i u-landsfrågor obevandrad person skapa en föreställningom arbetsförhållandena i ett u-land. Det är alltså ett försök atl beskriva vadsom är generellt i arbetssituationen i u-land i stället för atl försökabeskriva varje befattning. Frågan om meritvärdet av utlandstjänst vidåteranställning i har tidigare behandlats av . Olika aspekterav frågan har varit föremål för diskussion och ställningstagande i . (Se bl. a. SoU 1974:30, InU 1975:4, UU 1975/76:14, AU 1976/77:8, AU 1977/78:2samt UU 1978/ 79:1.) betänkande 1977/78:2 ges en kort sammanfattning avfrågans tidigare behandling. Utskottet konstaterar bl. a. alt man i tidigaresammanhang inte ansett sig kunna godta, all man vid tjänsteårsberäkningjämställer enskild anställning med tjänstgöring hos staten. Att bryta mot denprincipen skulle nämligen enligt utskottets bedömning kunna leda tillkonsekvenser vid tjänstgöring på andra områden. Utskoitet betonade emellertidatt u-landstjänslgöring kan få betydelse vid bedömningen av vederbörandesskicklighet och på det sättet bli befordringsgrund. Utskottet framhöll därefteratt del för sådan lillgodoräkning är av stor betydelse hur dokumentationen avden enskilda tjänstgöringen ordnas. Utskottet har här hänvisat till attföredragande statsrådet i propositionen 1975:1 förutsatte att SIDA skulleundersöka olika vägar alt förbättra dokumentationen av anställningar ibiståndsverksamhet och komma in till regeringen med förslag därom. Med dennamotivering har arbetsmarknadsutskottet avstyrkt tidigare motioner i frågan.Riksdagen har följt utskottet. Isamband med behandlingen av propositionen 1977/78:135 om riktlinjer förinternationellt utvecklingssamarbete m. m. hade utrikesutskottet under vårenatt ta ställning till den socialdemokratiska partimotionen 1977/78:1912, varibl. a. framhålls att regeringen bör överväga hur arbete inom FN-systemets ramskall kunna ges meritvärde vid återanställning i vårt land efter avslutadinternationell tjänstgöring (UU 1978/79:1). hänvisarinledningsvis till tidigare riksdagsbehandling av AU 1978/79:4 5 frågansamt till att arbetsmarknadsutskottet kommer att behandla ettliknande yrkande. Utskottet framhåller vidare: Såsom framgår av propositionen 135, är svårighetermed meritvärdering ett av de problem som försvårar också expertrekryteringenfrån näringslivet. Närförhandlingar i enlighet med medbestämmandelagen fördes om den nu aktuellapropositionen 135, framförde de fackliga organisationerna /SR och TCO-Skrav på atl regeringen skulle tillsätta en arbetsgrupp för att överväga frågorom återanpassning till den svenska arbetsmarknaden av svenskar som varitanställda i internationella organ. Även frågor om utlandsuppdragensmeritvärdering borde enligt organisationerna behandlas av gruppen. Fråganhar inte behandlats av biståndspolitiska utredningen men är givelvis avbetydelse även för den fortsatta rekryteringen av svensk personal förbiståndsverksamhet på fältet. Det bör därför finnas bestämda normer förmeritvärdering av biståndsarbete och motsvarande verksamhet i internationellaorganisationer liksom en beredskap för att underlätta återanställning i Sverigeav sådan personal. Utrikesdepartementethar i en framställning till fästuppmärksamheten på denna fråga och föreslagit att detta tillsätter enarbetsgrupp för studium av detta spörsmål. Utskottet har erfarit att man inomarbetsmarknadsdepartementet ar i förd med att upprätta en sådan arbetsgrupp ochkonstaterar att frågan om meritvärdering är under övervägande inomregeringskansliet på sätt som förordas i motionen 1912. Motionen 1912 torde idenna del fö anses besvarad med det anförda. Riksdagenkommer atl ta ställning till betänkandet . Frågan om hur tjänstgöring utomlands skall värderasi merithänseende vid tillsättande av offentlig tjänst i har i motioneraktualiserats ett flertal gånger . Problemet torde vara störstvid övergång från icke statlig tjänst utomlands, exempelvis inominternationellt organ, till statlig tjänst i . Senast togs frågan, medanledning av en socialdemokratisk pariimotion, upp av ulrikesutskottet i dessbiståndspolitiska betänkande UU 1978/79:1,5. m. fl. (m, c,fp) yrkar nu i motionen 1977/ 78:1355 att hos regeringen skall begärautredning av frågan. Motionärerna framhåller bl. a. att det ligger i vårt landsintresse att kvalificerade svenskar tjänstgör i de internationella organen. Derådande nackdelarna i merit-, löne- och pensionshänseende med sådana engagemangbör därför undanröjas. De centrala fackliga organisationerna har därvid ställtsig bakom motionärernas krav på översyn av frågan. Utskottethar inhämtat atl man inom regeringens kansli ämnar ta upp frågor omåteranpassning till den svenska arbetsmarknaden av svenskar som varit anställdai internationella organ. Avsikten är ätt även frågor om ullandsuppdragensmeritvärdering skall tas med i detta sammanhang. AU 1978/79:4 6 utredningsarbeteav delta slag har fö., som framgår av remissyttrandena, begärts underMBL-förhandlingarna om den biståndspolitiska propositionen 1977/78:135. Utskottetbiträder motionärernas krav och förutsätter att del aviserade utredningsarbetetkommer i gång utan dröjsmål. Utskottet utgår vidare från att de fackligaorganisationerna för inflytande i utredningsarbetet. I sak innebär det anförda attmotionen är tillgodosedd. Någon särskild åtgärd från sida är därförinte nödvändig. att motionen 1977/78:1355 inte föranleder någon åtgärd. Närvarande:Eva Winlher (fp), (), (), (), i (s), (), (), (), (), (). (), (), (), () ochSune ().