bet · G201SoU1 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av motioner om barnomsorgen Imolionen 1977/78:328 av Per () Hemställs 1. alt beslular hos regeringen begära kartläggning av förekommandekö- och intagningssyslem till den kommunala barntillsynen, 2. att beslutar hos regeringen begära vägledande informationsmaterialför fördelningen av barniillsynsplalser så länge platsbrisl råder. 1 motionen 1977/78:550 av () ochPer-Eric Ringaby (m) hemställs atl beslutar att hos regeringen begäraen översyn av nuvarande bidragsbestämmelser beträffande driften av kommunaladaghem i syfte att möjliggöra att dessa bidrag även kan komma icke-kommunaladaghem lill del i enlighel med vad som anförts i molionen. I molionen 1977/78:710 av Per ()hemställs alt hos regeringen begär förslag till förbud mottryckimpregnering av lekredskap. 1 motionen 1977/78:720 av m. (m) hemställs att beslutar hos regeringen begära skyndsaml förslagsyftande till sådana bestämmelser alt möjligheten atl anordna barntillsyn inomramen för den kommunala familjedaghemsverksamheten i annal hem eller annanlokal än dagbarnvårdarens egel hem inte skall kunna sättas ur spel genom avtal. I molionen 1977/78:722 av ()hemslälls att ger regeringen till känna vad i motionen uttalats ombehovet av enklare statsbidragssystem för barnomsorgen. I molionen 1977/78:1109 av () ochIngrid Diesen (m) hemslälls alt som sin mening ger regeringen lillkänna att bör komplettera arbetsplanen för förskolanenligt vad som i motionen anförls med 1. riktlinjer för förskolans personlighetspåverkande verksamhel, 2. en temadel om språkträning och lek med bokstäver och ord. I molionen 1977/78:1499 av m. (fp) hemställs alt ger regeringen til! känna vad som i molionenanförls om utbyggnad av barnomsorgen. 1 motionen 1977/78:1509 av m. (s) hemslälls att hos regeringen begär en översyn av nuvarandesiatsbidragsbesläm-melser för heltidsomsorgen (daghemmen) samt att förslag tilländringar i 1 1978/79. SoU 1978/79:1 2 bestämmelsernaframläggs, vilka ger möjlighet till ökad flexibilitet i verksamheten ocherbjuder samma möjligheter ulan större kostnad för kommuner med litetbarnunderlag atl bedriva daghemsverksamhet som gäller för områden medstort barnunderlag. Är 1972 lade barnslugeulredning fram sillhuvudbetänkande (SOU 1972:26 och 27) Förskolan, del 1 och 2. Sedanförslagel remissbehandlats avgav regeringen proposilionen 1973:136 omförskoleverksamhetens utbyggnad och organisation. Med anledning avpropositionen fattade beslut om en förskolereform (SoU1973:30, rskr 1973:372), som trädde i kraft . Reformeninnebar atl en allmän förskola för alla sexåringar infördes. Barn som av olikaskäl behövde särskilt stöd i sin utveckling skulle kunna få plats i förskolaredan . Bestämmelser om utbyggnadsplanering för daghemantogs. Degrundläggande bestämmelserna om förskoleverksamheten togs in i lagen(1973:1205) om förskoleverksamhet. Underåren 1974 och 1975 behandlade ett antal frågor om barnomsorgen. Utskottethänvisar främst till sina av godkända betänkanden SoU 1974:40 och 41samt 1975:5. Eflerbeslutet om den allmänna förskolan tilldrog sig frågan om utbyggnaden av såväldaghem och annan förskoleverksamhet (främst familjedag-hemsverksamhel) somfritidsverksamhet förde yngre skolbarnen alll större uppmärksamhet. Enligtförskolelagen skulle det i varje kommun finnas en av kommunfullmäktige antagenplan för förskoleverksamheten (se härom närmare 10 § i lagen). Planbeslämmelsenbyggde på tanken atl införandet av en allmän förskola för sexåringar inte fickmedföra all utbyggnaden av förskoleverksamheten för övriga åldersgrupper medförvärvsarbetande eller studerande föräldrar eftersattes. Det visade sigemellertid att trots det sålunda existerande plankravet och trots altkommunerna tillförts ökade resurser genom förbättrade statsbidrag denbefintliga och planerade platstillgången i framför allt daghem inte svarade molbehoven. Efter överläggningar höslen 1975 med om barnomsorgensutbyggnad och finansiering lade regeringen i propositionen 1975/76:92 framförslag i nämnda avseende. 1 samband därmed logs även upp de förslagbeträffande fritidshemmens verksamhel som lagls fram av barnstugeulredningen ibetänkandet (SOU 1974:42) Barns fritid. Propositionengodtogs med vissa ändringar av (SoU 1975/76:28, rskr 1975/76:219).Detta innebar all förskolelagen /77 ersattes av lagen(1976:381) om barnomsorg, som även omfattar barn i den lägre skolåldern. Enligtlagen är barnomsorgen en lagfäst uppgift med skyldighet för kommunernaatt svara för en planmässig utbyggnad. SoU 1978/79:1 3 Lageninnehåller också reglerom finansiering av ett nytt statsbidragssystem förbarnomsorgen. Slatsbidragsreglerna finns i av regeringen utfärdadeförfattningar, vilka redovisas i följande avsnitt. Riksdagenhar prövat frågor rörande barnomsorgen främst isamband med behandlingen av socialhuvudliteln (se SoU 1976/77:25 och1977/78:25). Vid budgetbehandlingen lidigare behandlades i princip endastmotionsyrkanden som hade direkt samband med anslagsfrågor. Som angetts i föregående avsnitt fattade riksdagenbeslut om ett nytt statsbidragssystem för barnomsorgen . Systemetträdde i kraft med barnomsorgslagen eller således vid årsskiftet1976-1977. De nya bestämmelserna finns i förordningen (1976:396) om statsbidraglill dag-och fritidshem och i kungörelsen (1968:236, ändrad senast 1976:397) omstatsbidrag till familjedaghemsverksamhel. Enligt beslämmelser iförordningen (1977:628) om statsbidrag till hemspråksträning i förskolan utgårfr. o. m. statsbidrag lill kommun för hemspråkslrä-ning idaghem, kommunalt familjedaghem eller deltidsgrupp. De beloppsmässigtfastställda statsbidragen har genom förordningen (1978:191) om anpassning avstatsbidrag till daghem, fritidshem, kommunala familjedaghem ochhemspråksträning räknats upp med hänsyn lill den genomsnittliga årligalöneutvecklingen för anställda i offentlig ijänsl fr. o. m. . Statsbidragutgår lill kommun för daghem och fritidshem som drivs av kommunen. Till kommunutgår statsbidrag även för sådanl daghem eller fritidshem som drivs av annan änkommunen om daghemmet eller fritidshemmet ingår i den plan för barnomsorgen somavses i 8 § lagen (1976:381) om barnomsorg. Med nämnda plan åsyftas plan förbarnomsorgen som skall finnas i varje kommun och som skall vara antagen avkommunfullmäktige. Driftbidragelförc/flgAfwiärförår1978 . per plats, som tillkommit i nylillskott efter utgången av år1975. För plats som tillkommit ulgör bidraget . Bidragtill daghem utgår för plats i avdelning som är öppen minst per dagom minst två tredjedelar av platserna utnyttjas fem limmar eller mera per barnoch dag. Driflbidragetför//7//(/s//e//;ärförår1978 . per plats som tillkommit efter utgången av . För platssom tillkommit ulgör bidraget . Bidraget utgår för plats iavdelning som är öppen under minst . Statsbidragettill kommunernas.fämiljedaghemsverksainhel utgår av kommunernasbrutlokostnad. Dessutom utgår ett särskilt grundbelopp per barn ifamiljedaghem. För förskolebarn utgör grundbeloppet . SoU 1978/79:1 4 år1978 under förutsäuning atl barn vistas i familjedaghem minst per dag.Halvt grundbelopp utgår för förskolebarn, som vistas än sju limmarper dag i familjedaghem. För skolbarn i familjedaghem utgår också halvtgrundbelopp. Såvittavser reglerna om bidrag till hemspråksträning hänvisar utskottet till de ovanangivna författningarna (SFS 1977:628 och 1978:191). Socialstyrelsenskall utfärda verkställighetsföreskrifier belräffandesialsbi-dragsförfatlningarna. Sådana föreskrifter har utfärdats i myndighetensMeddelandeblad nr 16/78. Då det gäller familjedaghemsverksamheten finns ocksåvissa föreskrifter i Råd och anvisningar nr 35 om Kommunalfamiljedaghemsverksamhet (omarbetad 1977). VLssapublikationer från m. m. Enligt 13 § barnomsorgslagen utövar socialstyrelsenden centrala tillsynen över barnomsorgen. Myndigheten utfärdar vägledandeinformation till kommunerna. Mot bakgrund av bl. a. dessa och motsvarande äldrebeslämmelser har utgivit ett antal publikationer beträffandebarnomsorgen. som utgivits må nämnas följande. 1publikationsserien anser har utgivits skriften nr1978:2 med . Socialstyrelsenvill med skriften ge en samlad information om förskolans inre organisation i en samverkande barnomsorg. Skriften är avsedd atl ge underlagför planering och beslut i kommunerna när det gäller verksamhetens uppläggninginom förskolan. Som underlag vid utarbetandet av skriften har använtsbarnstugeulredningens förslag till organisation och arbetssätt i förskolan,regeringens och ställningstaganden med anledning av dessa förslagsamt aktuella rapporter från forsknings- och försöksverksamhet ochutvecklingsarbete. a. har den av administreradeförsöksverksamheten som startades och avslutades getl vikligaerfarenheter. Skriften har utarbetats inom barn-ochungdomsvårdsbyrå i samråd med . och , vilka ingått i enstyrgrupp. 1 arbetet har också deltagit en arbetsgrupp bestående av praktisktverksam personal inom förskola och förvaltning. En särskild referensgrupp harockså gett synpunkter vid utarbetandet av skriften. Härbör också nämnas dels alt utgell en skrift medvägledande information om miljö i förskola och fritidshem med titeln lokaler och utemiljö (den s. k. gula boken), dels atlarbeiar-skyddsstyrelsen lill ledning vid lillämpningen av arbelarskyddslagen påförskolor och fritidshem utfärdat anvisningar, som träder i kraft den 1 oktoberi år (arbelarskyddsstyrelsens meddelanden 1978:17). 1serien Råd och anvisningar från utgavs skriften nr35 med . SoU 1978/79:1 5 omarbetatsförra året och utgetts med oförändrad numrering och titel. Skriften innehålleri huvudsak två avsnitt, nämligen ett betecknat Stalsbi-dragsbesiämmelserna ochett betecknat Övriga riktlinjer för en organiserad kommunalfamiljedaghemsverksamhet. Socialstyrelsenhar getl ul flera skrifter, som avser kommunernas barnomsorgsplanering. Sålundautgavs i serien redovisar under nr 1977:5 skriftenKommunernas förskoleplaner 1975-1979, som innehåller sammanställning ochanalys av planerna. 1en serie som kallas "Barnomsorgsplanering" och som planeras komma utmed tre delar har del I med titeln kommunernasbarnomsorgsplanering 1979-83 utkommit (Barnomsorgsplanering 1:78). 1 särskildaavsnitt las upp bl. a. frågor om förtursregler (i huvudsak redovisas dockendast reglerna i barnomsorgslagen om barn som har behov av särskilt stöd) ochom föräldrasamverkan i förskola och fritidshem. Del2 "Barnomsorgen i siffror" i den nämnda serien skall redovisa ensammanställning av kommunernas barnomsorgsplaner för varje planeringsperiod.Skriften skall även innehålla aktuell statistik om barnomsorgen ur andra källorän barnomsorgsplanerna. utkom Barnomsorgen i siffror 1977-81. Del3 i den nämnda serien skall redovisa analyser av vissa frågor som rörbarnomsorgens kvalitet ur kommunernas barnomsorgsplaner. utkomKvalitetsfrågor 1977-81, Sammanställning av kommunernas barnomsorgsplaner1977-81, Personal, Omsorg om barn på obekväm arbetstid och Öppen förskola. Socialstyrelsenger ut en arbetsplan för förskolan. Hitinfills har fyra delar utkommit,nämligen del 1 Vår förskola. En introduktion till förskolans pedagogiskaarbete, (andra omarb. 1977), del 2 Vi lär av varandra. Om samspel ochplanering i förskolan (1975), del 3 Vi upptäcker och utforskar. Att arbetanaturvetenskapligt i förskolan (1975) och del 4 Invandrarbarn i förskolan(andra omarb. Enligtvad utskottet inhämtat kommer att ge utföljande delar i arbetsplanen, nämligen under höslen 1978 en del med titeln i daghem samt en del med titeln i förskolan ochen del med titeln , samvaro och språk. Socialstyrelsenutreder också på basis av ett försöksprojekt hur man kan behandla frågor omsex, samlevnad och könsroller i förskolan och hoppas kunna ge ut en del iarbetsplanen om dessa frågor. Härmå också nämnas att /75 samordnat insatser förbarnomsorgspersonalens fortbildning inom ett projekt information tillförskolans personal m. fl. har en merapermanent uppgift på området (se UbU 1976/77:29 s. 8 och prop. 1977/ 78:100Bilaga 8 s. 82). Fortbildningen av berörd personal skall genomföras i 1*1978/79. SoU 1978/79:1 6 samverkanmellan , kommunerna och personalorganisationerna. Socialstyrelsenskall därvid ha planerande och övergripande uppgifter. I dessa uppgifter ingåratl lillsammans med kommunförbundet och i samråd med personalorganisationernautveckla metoder och föreslå innehåll i en lokal allmän forlbildningsverksamhetsamt utforma utbildningen av lokala studievägledare. 1 samarbete med nämndaorgan skall vidare framställa lämpligt material samt följa uppoch utvärdera verksamheten. För innevarande budgetår har anvisat 2milj. för verksamhelen (SoU 1977/78:25 s. 14 och 17). har isamband med det ovan nämnda projektet framställt studiematerial och ordnatregionala kurser för lokala studievägledare med bl. a. följande innehåll,nämligen Inför förskolereformen, Dägbarnvårdare - ett yrke. Alt arbeta i fritidshem och Att starta (ell material förpersonals introduktion i nystartade daghem och fritidshem). Socialstyrelsenhar getl ut rekommendationer med . Hälsovårdinom förskoleverksamheten m. m. (bilaga lill SOSFS(S) 1978:6). har gett ul tvåinformationsskrifterom kommunerna och barnomsorgen, den ena medundertiteln 1. Den nya barnomsorgslagen och den andra med undertiteln 2.Fritidshem i utveckling. Utskottet har inhämtat alt förbundet inom en näraframlid kommer all ge ut en tredje del i serien. Den skall i huvudsak behandlaförvaltningsorganisationen och rutiner rörande handläggningen av ärenden inomverksamhetsområdet. 1 skriften kommer även alt tas upp vissa frågor avjuridisk karaktär. Vidare kommer bl. a. frågor om kö- och intagningssyslem attbelysas. 1cirkulär (78.064 A) har utfärdat rekommendationangående föräldraavgifter inom barnomsorgsverksamheten. Planeringsgruppen(S 1976:03).för barnomsorg Socialministern tillkallade 1976 en planeringsgrupp med uppgift alt på grundval av depraktiska erfarenheterna förbättra underiaget för kommunernas ulbyggnadsplaneringochberäkningar av platsbehovet inom barnomsorgen vid den fortlöpande uppföljningenav barnomsorgsplanerna. Planeringsgruppenhar presenterat ell material som innefattar en analysav kommunernas barnomsorgsplaner (se bl. a. SoU 1977/78:25 s. 11-12). Vidarehar planeringsgruppen gjort en sammanställning av en enkät rörandekommunernas barnomsorg. Enkäten innehöll fem delar, nämligen allmänna frågor omkommunens barnomsorg, kommunens synpunkter på barnomsorgsplanering, frågorangående barnomsorgskön, frågor angående förturer inom barnoinsorgen ochfrågor som rör SoU 1978/79:1 7 barnsvistelselrygghel inom barnomsorgen. Planeringsgruppenbedriver f n. sitt arbete med sikte på att gruppen i slutet av innevarande årskall lägga fram ett belänkande med förslag om ett förbättrat underlag förkommunernas behovsberäkningar. Översynav principerna för statsbidragsgivningen titt daghem m. m. Enligt beslut skall en översyn avpj-inciperna för statsbidragsgivningen till daghem m. m. göras inomregeringskansliet. Översynen kommer att avse i vad mån siaisbidrag.sgivningenbör vara beroende av särskilda normer för lokalytor och andra faktorer avbetydelse för verksamheten. 1 anslutning till översynen kommer även allbehandlas normer för personaltäthet och gruppstorlek i förskolan. Även fråganom särskilda behörighetsbestämmelser för personalen i förskolan kommer attbelysas. Enutvärdering och översyn av bestämmelserna i sialsbidragsförordningen omförskolans öppethållande och barnens visielselider kommer att göras. (Kn 1976:06) Kommunministern tillkallade enkommitté, statskontrollkommittén (Kn 1976:06), som fick i uppdrag att utredafrågan om minskad statskontroll över kommunerna och landstingskommunerna. 1 etti dagtecknat delbetänkande III (Ds Kn 1978:3) Ökat kommunalt ansvarför barnomsorgen framhåller kommittén atl den statliga tillsynen överbarnomsorgen i vissa avseenden är omotiverad och lägger fram förslag till vissaändringar i tillämpningssyslemel. 1 betänkandet presenteras ocksåprincipförslag lill en förenklad statsbidragsgivning till kommunala förskoloroch fritidshem saml familjedaghem. Kommittén föreslår att bidrag skall ulgä meden viss del av kommunernas lönekostnader för verksamheten. Kommittén förordaratt vid den ovan nämnda översynen av statsbidragsgivningen man även övervägervilken bidragsprocent som skall gälla. Riksrevisionsverkeisutvärdering av statsbidrag till kommunala familjedaghem Riksrevisionsverkel (RRV) har på regeringensuppdrag gjort en utvärdering av det bidragssystem som försöksvis skulletillämpas 1975-1977 belräffande bidrag till kommunerna för färdtjänst, hemhjälpoch familjedaghem. Enligt de åsyftade reglerna - som bortsett från att ettsärskilt grundbelopp lill familjedaghemsverksamhelen införts fortfarande gälleroförändrade - utgår statsbidrag av kommunernas bruttokostnader förverksamheten. Statsbidragetskonstruktion kan enligt RRV:s mening förenklas. Det s. k. grundbeloppet medförvissa administrativa nackdelar. SoU 1978/79:1 8 hållernågra kommuner svårigheterna att korrekt redovisa de faktorer som bestämmergrundbeloppet samt alt variationer inte beaktas. EnligtRRV:s bedömning bör en samordning av de två bidragskomponenterna lill bidragpå ett enhetligt underlag övervägas. I övrigt är statsbidraget enkelt atladministrera. RRV:sutvärdering visar i övrigt inte att särskild anledning finns att förändranuvarande regler för statsbidrag till familjedaghem. RRV framhåller dock att enutvärdering av statsbidraget till familjedaghem innebär en avgränsning lill enform av samhällets barnomsorg och att en meningsfull utvärdering knappast kangöras ulan att beakta hela den samhälleliga barnomsorgen. Barnomsorgsgruppen(S 1973:07) Barnomsorgsgruppen, som tillkallades , harlidigare avgelt betänkandet (SOU 1978:5) Föräldrautbildning 1. Betänkandet har remissbehandlats. Utredningen kommer i sill fortsallaarbete alt behandla föräldrautbildning under förskole- och skolåldrarna samtföräldrautbildning som når alla i samhället. (S 1974:01) Familjestödsulredningen har avgeltbetänkandet (SOU 1978:39) Föräldraförsäkring. 1 betänkandet görs en genomgångav föräldraförsäkringens utveckling ur statistisk och lagtekniskutgångspunkt. Genomgången har föranlett vissa mindre förslag till lagändringaroch förbättringar av informationen kring föräldraförsäkringen. Därutöverföreslår ulredningen viss utbyggnad av försäkringen. Del gäller rätlen tillföräldrapenning i graviditetens slutskede, rätten till föräldrapenning förlångtidssjuka barn och höjning av åldersgränsen för rätten till föräldrapenningför tillfällig vård av barn. Utredningenhar för avgett rapporten (Ds S 1978:15) Hälsorisker ochhälsovård för barn i daghem. Utredningenhar vidare publicerat en diskussionspromemoria - Daghem försmå barn - om de minsta barnens situation i barnomsorgen där man tar upp fråganom målsättning, verksamhet och pedagogik för småbarnsomsorgen. m. beträffande tryckimpregnering av lekredskap 1 motionen 1977/78:710 av Per () anförsatl så gott som samtliga lekredskap bl. a. på offentliga lekplatser och iförskolor får ett rötskydd av medel som innehåller klorfenoler, krom ellerarsenik. Tryckimpregnerat virke hamnar ofta på bygglekplatsen, där man ärtacksam för byggnadsindu- SoU 1978/79:1 9 1 sådanl virke finns kemiska substanser som skyddar virket mot röta i40-50 år. Deaktiva ämnena kan framkalla förgiftningar, cancer och fosterskador men ävengenetiska skador. Molionären utvecklar utföriigt sina synpunkler i ämnet. Hanerinrar om alt det vid förbränning av klorfenoler bildas dioxin, som är ettmycket fariigt gift. Motionären framhåller alt genom den vägledande informationrörande Planering av lokaler och utemiljö som gett ut (seovan s. 4) utemiljön programmeras på ett sätt som innebär uppenbara risker förvåra barns hälsa. Han hänvisar bl. a. till alt tryckimpregnerat virke rekommenderasför lekmiljön. Det rekommenderas alt eldstad eller plats för brasa ordnas såalt skräp och dåligt virke kan eldas upp; de giftiga substanser ochcancerframkallande ämnen som frigörs runt grillplalsen. Askan med dessinnehåll av farliga ämnen kan komma att tillföras grönsaksland och därigenomsugas upp av olika grönsaker. Motionären anför också atl man även måsle beaktaatl del kan vara fariigt för barnen att få hudkontakt med virke som innehållerexempelvis krom eller arsenik. Motionären vill alt tryckimpregnering avlekredskap skall förbjudas. Utskottethar inhämtat yttrande över motionen från ochproduktkontrollnämnden. 1 ärendet har vidare inkommit en skrift från Svenskaträskyddsinstiiulet. Produkikonirollnämndenerinrar om att medel för tryckimpregnering av virke till skydd mot röta ochmögel ulgör bekämpningsmedel och att regler om hantering av sådana medel finnsi kungörelsen (1973:334) om hälso- och miljöfariiga varor. Bekämpningsmedel fårenligt kungörelsen intesaluhållas, övertalas eller användas ulan all vararegistrerat hos produktkontrollnämnden. Sådant medel får i vissa fall interegistreras, nämligen bl. a. om medlet kan befaras medföra sådan olägenhet frånhälso- och miljöskyddssynpunkt att det inte lämpligen bör användas ibekämpningssyfte. Vidregistrering av bekämpningsmedel skall produktkontrollnämnden fastställa hurförpackning till medlet skall vara märkt. Märkningen skall ge besked om (1)bekämpningsmedlets benämning och användningsområde, (2) namn och mängd påverksamma beståndsdelar i medlet och på övriga beståndsdelar däri av betydelsefrån hälso- och miljöskyddssynpunkt, (3) vad som i övrigl kan behövas tillskydd mol skada. För tryckimpregnering används f. n. i huvudsak följandegrupper av medel, nämligen medel innehållande (1) pentaklorfenol i olja, (2)koppar-krom-arsenik (CCA-medel), saml (3) kreosotolja. Nämnden anför härefterföljande. Nämnden har vid registrering avifrågavarande typ av bekämpningsmedel inte uppställt några särskildarestriktioner som har avseende å sådant virke som används för lekredskap. Densistnämnda typen av medel används dock i praktiken inte för ifrågavarandeändamål ulan huvudsakligen för impregnering av sliprar, stolpar m. m. SoU 1978/79:1 10 Vad övriga medel beträffar får erinras om att deloxiska egenskaperna för pentaklorfenol starkt varierar med del i det färdigamedlet använda lösningsmedlet. Substansen resorberas väl genom huden och enhudappli-kalion kan ge loxiska dérmaliler vid 1-3 96-lösning. Pentaklorfenolutsöndras relativt snabbt. Halveringstiden uppskattas lill ca 10 timmar.Peniaklorfenol-preparal har medfört besvär vid hantering i olika sammanhang,dock ej så vitt känt i samband med tryckimpregnering. Medanledning av de risker som från olika synpunkter föreligger vid hanteringen avklorfenoler beslutade produktkontrollnämnden alt återkallaregistreringen för medel av denna typ med giltighet från olika tidpunkter. Förtryckimpregneringspreparat som innehåller klorfenol gäller all de får användasendast t. o. m. Uppgiften i motionen atl förbudet ej gäller förtryckimpregnering är således felaktig. Dekoppar-, krom- och arsenikföreningar som ingår i CCA-medlen är kända baskemikalier,vilkas egenskaper är väl beskrivna i allmän toxikologisk litteratur. Medlen somsådana tillhör de i särklass bästa sett från effektivitetssynpunkt. Virke sombehandlats med olika medel i en tryckimpregner-ingsanläggning skall vara torrtföre leveransen. De verksamma substanser som finns i CCA-medlen är hårtfixerade i virket efter torkning. Del anses vara från endast del ytterstaskiktet av detta som någon utlösning av medlet kan ske från nybehandlat virke.För alt få klarhet i vilken utsträckning detta sker har produktkontrollnämndengenomfört en undersökning, där elt antal sandprover från lekplatser medtryckimpregnerat virke analyserats med avseende på arsenik. Av resultatenframgår att halten arsenik är större i prover från sand invid virket än i sandsom ej ligger invid virket och atl halten är större i ytskiktet än längre ned.De mängder som förekommer i.ytskiktet överstiger endast i någon mån de sornenligt litteraluruppgifter förekommer naturligt. Altsäkert tolka resultaten av detta begränsade material är svårt. Nämnden ärdärför beredd att föranstalta om ytterligare undersökningar i ämnet.