bet · G201SoU14 · 1978-12-31 00:00:00 — Desvenska anslagen lill arbelsmiljöforskning har under en följd av år varit små iförhållande lill behoven. Många i och för sig angelägna forskningsprojekt harinte kunnat fullföljas av brist på medel. har därför haft anledning attnoga följa den internationella forskningens resultat som på olika sätt prövatsoch anpassats till svenska förhållanden. Dokumentationen har emellertid alltidvaril tillgänglig, och intresserade har läu kunnat fl tillgång till den. Enundersökning skulle säkeriigen visa atl svenska forskare mera utföriigt redogörför internationella forskningsresultat än vad länder med större forskningspoientialbehöver göra. När det gäller redovisningen av svenska forskningsresultat harsvenska forskare publicerat sig både i svensk och internationell litteratur.Efter tillkomsten av arbetarskyddsfonden hararbets-miljöforskningen emellertidfält helt andra resurser. Tillgången på forskningsresultat är en annan äntidigare och antalet rapporter ökar. Därmed ökar också svårigheterna atl göraforskningsresultaten tillgängliga inom förelagen. För detta ärföretagshälsovården en fundamental resurs. Parterna har enats om allföretagshälsovården skall arbeta objektivt och enligt vetenskap och beprövaderfarenhet. Man bör på denna väg kunna nyttiggöra de forskningsresultat som ärsärskilt värdefulla för företagen. Arbeislivscentrum framhåller alt erfarenhter frånutlandet och från andra områden visar att en större öppenhet och debatt kringforskningsinformationen kan underiättas genom all skapa forskningsorgan som ärrelativt SoU 1978/79:14 10 friståendei förhållande lill lagstiftningsarbete och myndighetsutövning.Arbeislivscentrum vill därför väcka frågan om en förändrad forskningspolitiknär del gäller den arbetsmedicinska forskningen. Av inlresse här är del arbetesom f. n. pågår med all sammanföra den omgivningshygieniska avdelningen vidnaturvårdsverket med delar av institutetsstresslaboraiorie-forskning till ett särskilt fristående miljömedicinsktlaboratorium. Arbeislivscentrumpekar vidare på att det är angeläget atl avhjälpa de brister i kontakternamellan forskningssidan, tillsynen och yrkesinspektionen inomarbeiarskyddsverket vilka påtalats av riksrevisionsverkel. Detfinns vidare behov av en utökning och samordning av forskningsresurserna pådel arbetsmedicinska området. Frågorna om forskningsinformation kan dock intebehandlas tillfredsställande inom nuvarande organisatoriska ramar. Den avmolionären föreslagna ulredningen bör därför pröva frågan om ett från detprakliska anvisnings- och normeringsarbeiet fristående organ med särskiltansvar för bevakning och service rörande forskning, information m. m. påområdet. Syftet med ell sådanl organ skulle vara att tillgodose kraven på ökadöppenhet och dialog mellan forskningen och den som utsätts förarbetsmiljöriskerna saml arbelsmiljöinlressenier i övrigl. Den verksamhel kringinformation, utbildning etc. som arbetarskyddsfonden bedriver eller stödjer ärhärvidlag en väsentlig ulgångspunkl. a. till en enkätundersökning som visat alt medlemmarna i storutsträckning inte känner till i vad mån de kemiska ämnen de arbetar med ärfariiga eller inte. Del går knappast all klara detta informationsproblem enbartmed de nuvarande lokala resurserna inom t. ex. företagshälsovården. FrånLO:s sida har understrukils nödvändigheten av utökade resurser på delarbetsmedicinska området i form av ökade läkarresurser inom arbelsmedicin ochgenom utbyggnad av fler yrkesmedicinska sjukhusenheter. Dessa frågor utreds f.n. av företagshälsovårdsulredningen. Enligt LO är de bristande resurserna inomdel arbetsmedicinska området sannolikt en starkt bidragande faktor lillsvårigheterna all erhålla god och snabb forskningsinformation. Ytterligare enfaktor är de begränsade resurser som arbetarskydds-styrelsens arbetsmedicinskaavdelning f n. arbetar med. Varjeforskningsrön som påvisar risk för hälsoskadliga effekter av arbetsmiljön börenligt LO leda lill en så noggrann uppföljning som möjligt, antingen genomfortsatta forskningsinsatser när resultaten är osäkra eller genom direklaåtgärder. För all della skall kunna kontrolleras måsle informationen om såvälden nationella som den internationella forskningens resultat kunna överblickasbättre och förmedlas snabbare till olika avnämare. Här skulle det enligt LO:smening behövas en översyn av bl. a. olika berörda myndigheters roll isammanhanget, såväl i fråga om resurser för sådan information som för hurinformationsförmedlingen skall gå lill. LO anser därförati en utredning skalltillsättas med uppgifl alt komma med förslag som SoU 1978/79:14 11 syftartill såväl en förbättrad information om arbetsmiljöforskningen som ettförbättrat utnyttjande av framkomna forskningsresultat. TCOerinrar om miljödatanämndens verksamhel med det s. k. miljövårdensinformationssystem (Ml). Nämnden har tagit upp frågan om att skapa ett slagsinformalionsbank inom områdena miljö och toxikologi, elt förslag somtillstyrkts av TCO. TCO vill därför med tillstyrkan av motionärens förslag pekapå möjligheten att integrera den yrkesmedicinska forskningen i den föreslagnainformaiionsbanken. Forskningsrådsnämndenanför i anslutning lill uttalanden i forskningsrådsutredningens betänkande"Forskningspolitik" (SOU 1977:52) att det är väsentligt att generelltförstärka kommunikationen mellan forskare och allmänhet. Utredningen har bl. a.föreslagit att en delegation för vetenskaplig information knyts lillforskningsrådsnämnden. Nämnden har vidare tillsatt en arbetsgrupp för allutreda forskningsbehovet rörande "Kemiska hälsorisker i vår totalamiljö", i vilken ingår representanter för bl. a. arbetarskydds-fonden,arbelarskyddsstyrelsen och Bygghälsan. Inom ramen för de satsningar påforskning rörande kemiska hälsorisker som kan komma att föreslås kommer äveninformationsfrågor att beaktas. Forskningsrådsnämndenanser också att det bör finnas möjlighet för t. ex. arbeiarskyddsfonden ocharbetslivscentrum att intressera sig för informationsspridning av det slag somefterlyses i molionen. Nämnden avslyrker att en särskild utredning tillsättssåsom föreslagils i motionen. /SRbetonar de yrkesmedicinska klinikernas betydelse föratt lösa de frågor somaktualiseras i molionen. En utbyggnad av klinikerna är synnerligen angelägen.Denna fråga utreds av företagshälsovårdsulredningen. Information om denyrkesmedicinska forskningen är mot bakgrund av den snabba utvecklingen enväsentlig uppgift förde yrkesmedicinska klinikerna. De bör kunna utgöralämpliga informationsgivare i förhållande till företagshälsovård, skyddsombud,fackliga organisationer, yrkesinspektion m. fl. /SRinslämmer i alt de i motionen påtalade frågorna behöver utredas men anser inteatt en särskild utredning bör tillsättas. I stället bör molionen överiämnastill företagshälsovårdsulredningen för beaktande i det pågåendeutredningsarbetet. SAFanser alt det inte skulle fylla någon väsentlig uppgift att tillsättaen särskild utredning med uppgift all komma med förslag till en god och snabbinformation från enbart den yrkesmedicinska forskningen. SAF hänvisar samlidigllill arbetet inom miljödalanämnden och produktkontrollnämnden, olikamiljödaiabanker, pågående utredningar inom förelagshälsovården och denstrategiska planeringen av arbelarskyddsverkels och m. fl.organs resurser. Motionen bör därför enligt SAF lämnas ulan åtgärd. SoU 1978/79:14 12 I motionen föreslås alt skall begära atldet tillsätts en utredning med uppgift alt lägga fram förslag som syftar god och snabb information från den yrkesmedicinska forskningen omarbetsmiljöriskerna. Molionsiextenger vid handen all motionen har en vidare syftning än som framgår avsjälva motionsyrkandel. Motionärerna anför sålunda atl myckel lyder på att denyrkesbelingade cancern är betydligt vanligare än man antagit. Eumycket stort antal kemiska produkter har introducerats . Delinnebär alt den yrkesbelingade cancern kan komma all öka ytterligare iframtiden. Den forskning som bedrivs om denna och andra arbetsmiljörisker försinte ut i tillräcklig omfattning. Del är nödvändigt att finna nya och snabbarekommunikationsvägar mellan forskningen och dem som arbetar i hälsofarligamiljöer. Ulskolleldelar motionärens uppfattning atl forskning om sambandet mellan olikaarbetsmiljöfaktorer och cancer har en mycket hög angelägenhetsgrad. Del ärsjälvfallet också av största vikt atl nya forskningsrön som rör uppkomsten avyrkesbetingad cancerspridssnabbt och effektivt till dem som är utsatta försådana hälsorisker. Vid bedömningen av frågan om det är nödvändigt med någolriksdagens inilialiv i här aktuellt avseende vill utskottet erinra om attriksdagen förra årel behandlade frågan om förebyggande av yrkesbetingad cancer.1 sitt av godkända belänkande i ämnet (SoU 1977/78:2) anfördeutskottet bl. a. atl den lill slalens naturvårdsverk knutnaomgivningshygieniska avdelningen borde kunna vara väl ägnad för en samordnandeuppgift i fråga om den forskning som bedrivs på olika håll om samband mellancancer och miljö, i synnerhet om avdelningen, såsom förulsalis, knöls lillsocialstyrelsen. Utskottet förordade vidare alt man skulle undersöka omsamordning av forskningsverksamhet belräffande samband mellan miljöfaktorer ochcancer borde ingå i uppgifterna fördel miljömedicinska laboratorium som därvidskulle inrättas hos . Vad utskottet sålunda anfört gavsregeringen lill känna. Ärendet är f n. beroende av regeringens prövning ochbereds i samband med en översyn av organisation. Fråganom samordning av cancerforskningen och om förbättrad bevakning avforskningsresultaten på området är således redan under övervägande efterinitiativ från sida. Resullalel av regeringens pågående översyn börenligt utskottets mening avvaktas. Någon åtgärd är således intepåkallad i denna del. Vadgäller den mera övergripande frågan om förbättrad information omarbetsmiljöforskningen kan konstateras all härför krävs dels en effektiviseradverksamhet i fråga om dokumentation och sammanställning av forskningsresultati mera lättillgänglig form, dels en utökad informationsspridning som äranpassad bl. a. till olika avnämargrupper. SoU1978/79:14 13 Av framställningen i det inledande avsnittet (s.1-3) och av remissyttrandena framgår att det på många håll pågår aktiviteterför alt förbättra tillgången på faktamaterial om arbetsmiljöforskningen och föratt göra detta material mera lättillgängligt och praktiskt användbart föravnämarna. Ett antal informalionsbanker är under uppbyggnad. Här kan nämnas delnya informationssystemet om arbetsskador, del s. k. miljövårdens informationssystem(Ml), särskilt i de delar som mera direkl inriktas på arbetsmiljön, saml denmedicinska informationscentralen vid (). förslag om registrering av pågående forskninggenomförs kommer även detta informationssystem atl medverka till attmöjligheterna au överblicka arbelsmiljöforskningen förbättras. a. deolika informationssystemen kommer del au bli lätiareaii la framuppgifter såväl om uppnådda forskningsresultat som om innehållet i olikaforskningsprojekt. Redan della kommer troligen atl medföra såväl attinformationen blir fullständigare som au den kan lämnas snabbare. Delär dock viktigt atl ett organ har elt övergripande och samordnande ansvar såvälför bevakning av inkommande information som för dokumentationsverksamheten.Bl. a. bör tillses all de tjänster som kan fås från de olikainformationssystemen anpassas till varandra på ell sådanl sätt au allaforskningsområden täcks. Det bör vidare vara möjligt att bevaka attdokumentation sker av sådana utländska forskningsresultat som kan vara avbetydelse för svenska förhållanden. Ennäriiggande fråga är hur man på bästa sätt skall sprida den sålundadokumenterade och sammanställda forskningsinformationen, såväl lillskyddsansvariga på olika nivåer som direkl till de anställda. Det är av siorvikl all sådan informationsspridning sker snabbt och effektivt. Dessutom börinformationen vid behov kunna intensifieras så atl den faren med hänsyn lillomständigheterna tillräcklig genomslagskraft. På della område har främstarbelarskyddsstyrelsen och arbetarskyddsfonden uppgifter. Arbelsmiljöfrågornaberör emellertid många olika vetenskaper och verksamheter. Detta medför attdet ofta kan bli nödvändigt all inhämta och sammanställa mycket speciella typerav information från annal håll, i synnerhet om det eftersträvas en kontinueriigbevakning av arbetsmiljöriskerna. Vidare kan antas all efterfrågan påinformation kommer alt fortsätta öka. Man måste även räkna med att efterfråganefter hand kan komma atl ändra karaktär och bli mera inriktad på speciella,vetenskapligt betonade frågor. Fråganom hur informationen om arbetsmiljöriskerna skall spridas är såledeskomplicerad. En ulgångspunkl bör vara alt all tillgänglig forskningsinformationskall spridas fortlöpande till dem som berörs därav. Därmed avses då inteendast sådan forskning som är direkl inriktad på arbetsmiljöfrågor ulan ävensådan som har annan inriktning men ändå kan tänkas bli av värde för bedömningav arbetsmiljörisker, t. ex viss medicinsk forskning. Enligi utskottets meningförulsätler en effektiv forskningsbevakning med SoU 1978/79:14 14 kontinuerliginformationsspridning av kvalificerat och ofta speciellt slag atl man finner enfastare organisatorisk form för verksamhelen. En väl fungerande kvalificeradbevakning och informationsspridning synes dock vara svår atl genomföra utan enföregående översyn av de nu på många håll pågående aktiviteterna påinformationsområdet. Olika myndigheters uppgifter i sammanhanget måsle ses överoch samordnas. Dei molionen aktualiserade frågorna bör således göras lill föremål för utredning. Vad utskottet sålundaanfört med anledning av motionen 1977/78:705 bör ges regeringen lill känna.Utskottet hemställer att med anledning av molionen 1977/78:705som sin mening ger regeringen till känna vad ulskotlel anfört ominformationsfrågor rörande arbeismiljörisker. Närvarande:Göran ()*, (), (), (),(), ()*, (), (), (), ()*, (), Sven-GöstaSignell (s), Per ()*. ()* och ()*. *Ejnärvarande vid betänkandets justering.