bet · G201FiU4 · 1978-12-31 00:00:00 — 1978/79: 4 med anledning av motioner om principerna för det ekonomiska systemet,m. FiU1978/79: 4 Idetta betänkande behandlas motionerna 1977/78: 651 av (apk) och (apk) vari hemställs att uttalar sig för en demokratisknationalisering med den inriktning som anges i motionen, 1977/78: 1431 av m. fl (c) varihemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad imotionen anförs om det av FN-besluten om en ny ekonomisk världsordning föranleddabehovet av en ny inriktning av produktion och straktur hos det svenskanäringslivet, 1977/78: 1432 av m. fl. (c) varihemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts angående inriktningen av produktion och struktur inom svensktnäringsliv. I motionen 651 framhålls att har envälutvecklad och teknologiskt högt stående industriapparat, en välutbildad ochyrkeskunnig arbetarklass, god tillgång på viktiga råvaror och naturresursersamt ett högt teknologiskt kunnande. Men detta används enligt motionärerna nuinte på ett rationellt sätt och framför allt inte för folkets bästa, eftersomnaturtillgångar och företag är underställda storkapitalet och dess kortsiktigavinstintressen. Enligt motionärerna måste monopolens nyckelpositioner övertasav samhället och ställas under demokratisk ledning och kontroll. En demokratisknationalisering måste genomföras som görs så omfattande att den bestämmersamhällsekonomins utveckling. Destatliga ingrepp i ägandet som skett har enUgt motionärerna i stor utsträckningberört krisdrabbade branscher och företag. Stora statliga resurser har enligtmotionärerna satts in för att klara driften oftast utan att samhället harskaffat sig bestämmande och ägande. Motionärerna anser att statligt övertagandeär ett bättre alternativ som innebär att de krisdrabbade branschernakan räddas och utvecklas och sysselsättningen därmed garanteras för deanställda. Motionärerna menar vidare att också de branscher som går bra måstevara aktuella för förstatligande. Dessa branscher skulle kunna tillförasamhället ökade 1 1978/79. FiU 1978/79: 4 2 resurserför utveckling, arbete och minskade skattebördor på det arbetande folket. Imotionen understryks batikernas betydelse. Enligt inotionärerna kön-trollerasvia bankerna näringslivets uppbyggnad och produktionsinriktning, om företagskall vara kvar eller läggas ner, om pengar skall investeras i ellerutomlands och därmed också hundratusentals arbetare skall ha arbete eller bliarbetslösa. Motionärernaföreslår att uttala sig för framläggandet av en plan som innebär attföljande näringsgrenar överförs i samhällets ägo: Den privata olje- ochbensinhahdéln De avgörande delarna avverkstadsindustrin Allttal om ersättning till finansgrupperna skall enligt motionärerna avvisas. I motionen 1431 hänvisas till de ramar för éh nyekonomisk världsordning som fastslagits av FN. Enligt motionärerna saknas detkonsekvensbeslut inom landet som behövs för ätt vi själva skall kunna leva upptill deklarationen om en ny ekonomisk världsordning. Motionärernapekar på den snabba strukturomvandlingen i vårt land, därutvecklingen gått mot stordrift, centraliserad produktionsstruktur ochbefolkningskoncéntration och medfört avsevärda miljöproblem. Detta är enligtmotionärerna till betydaiide del ett resultat av att samhället fört en politikför att vårt näringsliv i så hög utsträckning som möjligt skall kunna anpassastill den internationella arbetsfördelningen. Utgångspunktenför världshandeln måste enligt motionärerna vara att varje land skall utnyttjasina resurser på ett bättre sätt och på det viset tära mindre på övriga ländersresurser. Ett maximalt utnyttjande av lokala resurser utifrån ekologiskagrunder och en hög grad av vidare- FiU1978/79: 4 3 förädling lokalt måste åstadkommas, detta från såvälhushållnings- som, försörjningssynpunkt. En struktur baserad på lokalproduktion lokal konsumtion är enligt motionärerna den för samhälletföfdeiaktiga.stc strukturen. Motionärerna anser att, pä samma sätt sorn det frän olikasynpunkter är nödvändigt att slå fast vikten av en hög nationell jordbruksproduktion,en målsättning för varje samhällssektor och dess produktionskapacitet måsteupprättas i varje land. Motionärerna tar inte avstånd från handel länderemellan men menar att världshandeln mäste ges en social inriktning. Det är enligt motionärerna angeläget att ta fram en tekniksom har sin utgångspunkt i småskalig produktion. Produktionen måste också varabehovsrelaterad och underordnas ekologins lagar. I motionen 1432 anförs attsamhällsutvecklingen i den industrialiserade världen länge har präglats avkraven på ständigt ökad ekonomisk tillväxt och materiell standardstegring förden egna befolkningen. har emellertid bristen på social.,ekologiska och globala hänsyn i denna utveckling enligt motionärerna blivitalltmer uppenbar. Reaktionen mot en ensidig produktionsstruktur med allt fleronödiga varor har växt sig stark. I stället reses.krav på en mer behovsinriktadproduktion grundad på en medveten samhällsplanering. Moiionärerna understrykeratt det nästan helt saknas styrmedel för att bromsa en mindre angelägenproduktion och stimulera en socialt motiverad och ekologiskt mer acceptabelinriktning på produktionen. Sådana åtgärder måste enligt motionärerna till.Produktionen måste styras in på sådant som vi vet att samhället är i behov avoch sorn i övrigt uppfyller sociala och miljömässiga krav. Motionärerna anservidare att arbetet måste få ett högre värde och ges ett rikare innehåll.Initiativ, fantasi och skaparkraft måste få ökat utrymme. De verksamma iföretagen måste få ökat inflytande också över vad som produceras och på vilketsätt detta sker. Motionärerna pekar på det arbete med att ta framalternativa produktionsplaner som bedrivits och bedrivs av anställda vidkrisdrabbade företag runtom i . Enligt motionärerna skulle en merbehovs-inriktad och socialt och ekologiskt miOtiverad produktion för angelägnasamhällsmål kunna ge såväl arbete som arbetstillfredsställelse åt ett ökatantal människor. skulle det också kunna vara ett delsvar på denekologiska krisen, misshushållningen med energi- och naturresurser och socialaproblem i samhället. En nödvändig utgångspunkt är enligt motionärerna endecentraliserad utformning, där beslutanderätten inom ramen för en nationellhushållningsplanering läggs på de enskilda företagen liksom på lokal och regionalnivå. Samarbetet mellan producenter och konsumenter måste också FiU 1978/79: 4 4 ökaför att man skall få en bättre uppfattning om vilka produkter som skallproduceras. Motionärerna framhåller vidare behovet av en utvecklad s. k.miljöanalys, vilket innebär att man analyserar effekterna av såväl bruket aven produkt som själva produktionsprocessen. Enligtmotionärerna bör det arbete som pågår inom industridepartementet avseendenödvändiga strukturförändringar och långsiktig målsättning för svensktnäringsliv i väsentlig del utgå från en mer behovs-inriktad produktion. Utvecklingen, inte minst , har visatatt staten i vissa lägen kan behöva ta på sig ett direkt ägaransvar förföretag. I vårt land har sådana lösningar emellertid valts endast isådana fall där statligt ägande är den bästa eller den enda lösningen påkonkreta problem. De förslag som väckts i motionen 651 är dock av annat slagoch bygger enligt utskottets mening på ett dogmatiskt betraktelsesätt. Ettförstatligande av dels alla krisdrabbade branscher, dels alla framgångsrikabranscher, alltså i praktiken ett förstatligande av större delen av det svenskanäringslivet, skulle radikalt förändra grunden för vårt ekonomiska system.Detta är också motionens uttryckliga syfte. Förslagom att förstatliga enskilda branscher, däribland flera av de branscher somnämns i motionen 651, har i olika sammanhang prövats av och därvidavvisats. De skäl som åberopats för att avvisa dessa förslag äger självfalletfortfarande giltighet. Motionärernahar anfört att någon ersättning till kapitalägarna inte bör komma i fråga.Utskottet vill erinra om bestämmelserna i 2 kap. 18 § regeringsformen. Därstadgas att varje medborgare skall vara tillförsäkrad ersättning enligtgrunder som bestämmes i lag för det fall att hans egendom tages i anspråk genomexpropriation eller annat sådant förfogande. Utskottet avstyrkermotionen 651. Motionerna 1431 och 1432 är likartade till sittinnehåll. De berör de krav genomförandet av en ny ekonomisk världsordningställer på vårt land och de krav som ställs på produktion och struktur inomsvenskt näringsliv, om produktionen underordnas ekologins lagar. I båda motionernaanförs att vårt internationella beroende behöver minskas och att produktionenskall vara behovsrelaterad. Utskottetbehandlade vid förra två motioner av delvis samma karaktär som de nuaktuella. Motionerna berörde dels vilka krav en ny ekonomisk världsordningställer på vårt land, dels hur ekologins övergripande krav skall beaktas. Isitt av godkända betänkande (FiU 1977/78: 5) anförde utskottet dåbl. FiU 1978/79:4 5 Rent allmänt kan om de båda motionerna sägas att detar upp frågor som är av grundläggande betydelse för vår framtid, bådenationellt och globalt. Dessa frågor spänner över vida fält av samhälleligverksamhet och är också föremål för ett stort intresse från statsmakternassida. På det allmänna, övergripande och långsiktiga planet försiggår en betydandeverksamhet inom främst sekretariatet för framtidsstudier. Här har bl. a.råvaru- och energifrågor varit föremål för intresse. Vidare finns på olikadelområden en omfattande utredningsverksamhet som berör problem som tas upp imotionerna. Här kan bl. a. pekas på det energi-politiska området där ettflertal offentliga utredningar arbetar. Allmänt gäller dock att arbetet sker påvarje område för sig. Det kan gälla energipolitik, trafikpolitik,industripolitik, jordbrukspolitik, skattepolitik, bostadspolitik etc. Vid deöverväganden och den långsiktiga planering som örs inom dessa skilda områden hargivetvis de synpunkter motionärerna anför sin självklara plats. Utskottet villockså peka på att de skärpta kraven på hushållning med ändliga naturresurserhar lett till en fysisk riksplanering som befinner sig i ettgenomförandeskede. Ett omfattande arbete sker också på miljöpolitikens område.När det gäller frågan om global jämlikhet kan framhållas att gjortaktiva insatser i FN, vid den s. k. nordsyd-dialogen och vid de olikaUNCTAD-konfe-renserna. Utskottethar förståelse för syftet med de motioner som här behandlas. ställersig utskottet mycket tveksamt till värdet av allmänna uttalanden av det slagsom förordas i motionerna. Utskottet finner att vad utskottet sålunda anförthar relevans även vid en bedömning av motionerna 1431 och 1432. Tilläggas kanatt regeringen tillsatte en naturresurs- och miljöutredning(Dir. 1978: 7) som bl. a. har i uppgift att ge riktlinjer för en miljöpolitiksom bygger på en ekologisk grundsyn. Dessutom har ett nytt projekt påbörjatsvid sekretariatet för framtidsstudier under rubriken . Utskottetvill, utan att ta upp någon grundläggande diskussion av innehållet i de bådamotionerna, göra ytterligare några kommentarer. av motionerna anförs att en nödvändig utgångspunkt för arbetet med att geproduktionen en ny inriktning och struktur måste vara en decentraliseradutformning. Det finns enligt utskottets mening en motsättning mellan dettauttalande och de krav på långtgående central styrning som motionerna ipraktiken innebär. I motionen 1431 hävdas t. ex. att världshandeln måste ges ensocial inriktning, vilket skulle kräva en omfattande planering och styrning avvärldshandeln. Det finns också anledning att stryka under att rörelser mot ökadprotektionism och begränsning av världshandeln enligt utskottets mening ärtendenser som kan vara skadliga och därför bör bekämpas. Med det anförda avstyrkerutskottet motionerna 1431 och 1432. FiU 1978/79: 4 1. att avslår motionen1977/78: 651, 2. att avslår motionen1977/78: 1431, 3. att avslår motionen1977/78: 1432. Närvarande:Björn (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och Per (). avKarl () som anför: I motionerna 1977/78: 1431 och 1977/78: 1432 anförsbl. a. att förutsättningen för en ny inriktning och struktur på produktionenär en decentraliserad samhällsstruktur. Utskottet hävdar i sitt utlåtande attdet finns en motsättning i detta uttalande och de "krav på en långtgåendecentral styrning som motionerna i praktiken innebär". Dettapåstående är enligt min mening ogrundat. Dst är givet att övergripandepolitiska beslut måste fattas, vilka anger viljeinriktning och målsättning förvårt politiska handlande. För att uppfylla dessa krav krävs effektivarestyrmedel för att insatta åtgärder skall få avsedd effekt. Det är inte fråga omatt centralt fatta detaljreglerande beslut. Vidarepåstås att en social inriktning av världshandeln skulle kräva en omfattandestyrning och planering. Utskottet framhåller även att tendenser till ökadprotektionism och begränsningar av den fria världshandeln är skadliga ochmåste bekämpas. Argumenteringenfrån utskottet bygger uppenbarhgen på missuppfattningar. Strävanden att gevärldshandeln en mera social inriktning innebär inte att vi skall bygga upphandelsbarriärer av olika slag. Den innebär att vi skall försöka ha etthandelsutbyte som tillgodoser väsentliga behov för exempelvisutvecklingsländerna. Dessa länder behöver sannolikt hjälp och stöd att kunnamotstå världsomfattande företag med strävanden att skapa ekonomi- ochnäringsstrukturer som tillgodoser dessa företags behov av marknader. Detinnebär emellertid inte krav på en ökad protektionism. Kravet på en socialinriktning av världshandeln och en utjämning FiU 1978/79: 4 7 mellanfattiga och rika länder kan emellertid leda till begränsningar i den friavärldshandeln som innebär att vi och andra rika industriländer måste avståvissa fördelar. I motsats till vad utskottet i betänkandets sista meninguttalar är det min uppfattning att denna typ av begränsningar inte fårbekämpas. Sedanmotionerna väcktes har, som utskottet påpekar, dels en utredning tillsatts omden framtida naturresurs- och miljöpolitiken, med uppgift att ge riktlinjerför en miljöpoUtik som bygger pä en ekologisk grundsyn, dels vid sekretariatetför framtidsstudier ett projekt påbörjats under rubriken . Mot denna bakgrund har jag, trots deinvändningar mot vissa formuleringar jag här redovisat, kunnat accepterautskottets ställningstagande.