bet · G201SkU5 · 1978-12-31 00:00:00 — med anledning av motion om enlietlig tull på vissa kläder 1 detta betänkande behandlas motionen 1977/78:940av () vari hemställs att beslutar om en enhetlig tullför s. k. överkläder enligt följande: A. avändlösa syntetiska fibrer B. av ändlösa regenereradefibrer C. av annattextilmaterial Yrkandet innebär att tullsatsen för tulltaxenummer61.01 C överkläder för män eller gossar, av annat textil material än som avsesunder A och B (av ändlösa syntetiska eller regenererade fibrer), höjs från 13till 15 96, som är tullsatsen för tulltaxenummer 61.02 C omfattande motsvarandeöverkläder för kvinnor, flickor eller små barn. Frågansbakgund m. m. Som skäl för yrkandet åberopas svårigheterna attnumera skilja mellan dam- och herrkläder och möjligheterna att härigenomutnyttja tullbestämmelserna för att göra orättmätiga vinster. Avpunkten 3 under anmärkningar till 61 kap. i tulltaxan framgår att förtillämpning av nr 61.01-61.04 bl. a. gälleratt artiklar som ej är igenkännligavare sig som kläder för män eller gossar eller som kläder för kvinnor ellerflickor skall tulltaxeras enligt nr 61.02 eller 61.04, dvs. såsom avsedda förkvinnor, alltefter beskaffenheten. Iövrigt fastställs klädernas könshänföriighet med utgångspunkt i bl. a.knäppning, blixtlås, storlekar m. m. Bakgrundentill tullskillnaden mellan dam- och herrkläder redovisas i detaljmotiveringentill tulltaxekommittés förslag till tulltaxa (SOU 1956:15).Beträffande konfektionsindustrins allmänna behov av tullskydd anförde kommitténföljande: Bedömandet av tullförhållandena på detta områdekompliceras av svårigheten att beräkna det nuvarande tullskyddet. När detgäller att applicera gällande tullsatser på den inhemska produktionenföreligger sålunda stora vanskligheter, då den i produktionsstatistiken användaredovisningen i väsentliga hänseenden avviker från den som användes ihandelsstatistiken och tulltaxan. Även beräkningen av tullbelastningen påråvarorna och därmed konfektionsindustrins faktiska lullskydd (nettotullskydd)erbjuder betydande svårigheter. Med reservation för den osäkerhet som sålunda 1Riksdagen 1978/79. SkU1978/79:5 2 vidlåder beräkningarna må emellertid anföras de i tabell64 återgivna uppgifterna rörande tullförhållandena på detta område; siffrornaför importen avviker ofta betydligt från produktionen och har därför angivitsför sig men kan på grund av importens ringa andel i konsumtionen icke tillmätasnågon avgörande betydelse för bedömningen. Tullnlvåer för konfektionsartiklar. tull) 1950 1954 Normal Industrin Handeln Förslag mkr % mkr % mkr % mkr % inkr % mkr brutto................. 839,0 15,0 109,4 12,1 (88,3) 14,7 107,5 20,2 147,6 11,5 83,6 14,4 105,0 netto.................. .......... 8,8 64,2 7,2(52,5) 7,3 53,3 11,2 81,7 7,2 52,5 7,0 51,1 Import................. 40,1 10,2 3,7 8,3 (3,1) 15,4 5,6 20,3 7,4 11,3 4,1 15,7 5,7 Tabellen grundar sig statistik, ochangivna t ullbelopp avser prisnivå (siffrorna tor 1954 är fikiivabelopp, erhållna genom au applicera incidenser värden).Bruiloincidenserna har erhållits genom att omräkna siffrormed användande av prisindex 120 (ungefär motsvarande ändringen isocialstyrelsens konsumeniprisindex för kläder och skor). Av tabellen framgår bl. a. attindustrins nuvarande nettotullskydd genomsnittligt sett ungefär motsvararnormalsiorieken och alt även handelns yrkanden beträffande textil- ochkonfektionsartiklar innebär ett nettotullskydd för konfektionsindustrin avungefär denna nivå under del att industrins motsvarande yrkanden skulleinnebära ett avsevärt högre tullskydd. Konfektionsindustrin torde i de flesta länder vara entypisk hemmamark-nadsindusirl, och i vårt land behärskas marknaden helt av deninhemska produktionen. Någon omständighet av beskaffenhet att rent allmänt motiveraett högre tullskydd för denna industri än genomsnittet torde icke föreligga.Importökningen förändrar icke bilden i stort och utgörenligt kommitténs uppfattning icke skäl för ett starkare tullskydd. Framhållasmå å andra sidan att nära samband råder mellan textil-ochkonfektionsindustrierna, varför ett stöd åt textilindustrin genom ökattullskydd skulle kunna bli illusoriskt, om icke även konfektionsindustrin istort sett kunde hålla sin ställning på marknaden. Kommittén har med hänsyn bl.a. till denna omständighet icke heller funnit skäl föreligga att i stort settunderskrida normaltullnivån. Denna ligger för varor av rayon-eller syntetsilke och omkring 14 ä 15 96 för varor av annat material.Emellertid föreligger vissa olikheter mellan skilda områden avkonfektions-industrin, varför det kan vara befogat att på vissa punkter vidtagaavvikelser från normaltullsatsen. Frågor om dylika avvikelser behandlas i detföljande under varje enskild position. Beträffande herrkonfektionen fannkommittén särskilda skäl tala för en lägre tullsats än den föreslagna tullsatsenpå 15 96 för ylle- och bomullskonfektion i övrigt: SkU 1978/79:5 3 Av tabell 66' framgåratten tillämpning avnormaltullsalserna i fråga om de viktigaste artiklarna, nämligen ylle- ochbomullskonfektion, skulle innebära en avsevärd höjning av den nuvarande tullen,och detta gäller icke blott bruttotullen utan även konfektionsindustrinsnettotullskydd. Då herrkonfektion torde vara den gren av nämnda industri somär minst utsatt för utländsk konkurrens, synes anledning icke föreligga attvidtaga en så stor tullhöjning, utan kommittén föreslår en jämkning nedåt avnormaltullsatsen till 13 96 av värdet. Regeringen följde på denna punkt kommitténs förslagsom sedermera fastställdes i den tulltaxa som antogs av A- ochB-riksdagar. Dehär avsedda tullsatserna har sedermera kvarstått oförändrade och är GATT-bundnai enlighet med den tulltaxa som antog som ett resultat avden s. k. Kennedyronden. Bindningen innebär att väl kan sänkatulltsatserna men inte höja desamma utan förhandlingar inom med de avhöjningen berörda länderna, som därvid normalt skall erhålla en mot höjningensvarande kompensation genom sänkning av tullarna på andra varor. F.n. pågår en förhandlingsomgång inom som skall vara avslutad under hösten1978. Därvid behandlade frågor avser uteslutande tullsänkningar. har ifråga om textilområdet anmält att några tullhöjningar inte kommer att begäras,men att några tullsänkningar inte heller kan medges. Slutligenkan nämnas att utskottet inhämtat att Konfektionsindustriför-eningentillstyrker att ifrågavarande tullar görs enhetliga om del sker genom höjningav tullen på herrkläder. tulltaxeringsenhet vitsordar attden nuvarande tullskillnaden mellan herr-och damkläder i vissa fall medförkomplikationer i samband med tulltaxeringen. Med hänsyn till svårigheterna att fastställa om s.k. överkläder är avsedda för män eller kvinnor yrkas i motionen att enhetligatullsatser fastställs för sådana klädergenomen höjning av tullsatsen förvissamansöverkläder. Med överkläder avses i tulltaxan i huvudsak all konfektion sominte kan betecknas som underkläder. För konfektionskläder av ylle eller bomullutgår tull om de är avsedda för män eller gossar men i övrigt . Bakgrunden till denna tullskillnad är att den svenskaherrkonfektionsindu-strins ställning vid bestämmelsernas tillkomst ansågs varamycket stark och mindre hotad av import än damkonfektionsindustrin. Utskottetkan ansluta sig till den i motionen uttalade uppfattningen att enhetligatullsatser för konfektionsvarorna skulle vara att föredra med hänsyn till bl.a. de problem som uppdelningen i dam- och herrkläder i vissa fall kan skapa isamband med tulltaxeringen. De skäl som en gång motiverade SkU 1978/79:5 4 skillnadeni tull mellan dam- och herrkläder har inte längre någon aktualitet och detta iförening med klädmodéts utveckling talar för en enhetlig tullsats. På grund avvåra internationella åtaganden på tullområdet bör emellertid inteutan föregående förhandlingar besluta om en sådan tullhöjning som yrkandet imotionen innebär. är däremot oförhindrad att sänka tullen pådamkonfektion för att nå den eftersträvade enhetligheten. En sådan åtgärd kandock knappast komma i fråga med hänsyn till tekoindustrins trängda läge. Rentformellt finns inga hinder för att frågan om tullhöjning tas upp vid deGATT-förhandlingar som pågår, trots att dessa uteslutande avsetttullsänkningar. Att i ett sådant läge föreslå en tullhöjning skulle därförframstå som en förhållandevis extraordinär åtgärd som enligt utskottets meningendast bör tillgripas om tullhöjningen ingår som ett led i ett krisprogram föralt rädda en särskilt utsatt bransch eller i därmed jämföriigt sammanhang.Motionärens avsikt är att skapa bättre förutsättningar för en riktigtulltaxering och även om utskottet i och för sig anser att denna strävan såvitt möjligt bör stödjas anser utskottet sig mot bakgrund av den angivnasituationen inte nu kunna tillstyrka bifall till den föreslagna tullhöjningen. Utskottet,som således finner yrkandet om en enhetlig tull på överkläder sakligtmotiverat, förutsätter att regeringen bevakar möjligheterna att i lämpligthandelspolitiskt sammanhang genomföra den i motionen avsedda tulländringen. att avslår morionen 1977/78:940 i den månmotionen inte kan anses besvarad genom vad utskottet anfört. Närvarande:Erik (), andre vice talmannen (), (), (), (), (), (), i (s), * (m). * (s),(), (), (), () ochWilhelm (), *Ej.närvarande vid betänkandets justering. GOTAB 58469 Slockholm 1978