bet · G201SoU27 · 1978-12-31 00:00:00 — Det näringsfysiologiska och rörelsefysiologiska underlaget föraktiviteten - som utarbetats av en särskild medicinsk expertgrupp -harredovisats av i skriften Kost och motion(redovisar nr 19). Som konkreta förslag lill ändring avkosi-och moiionsvanor anges i skriften alt del gäller att anpassa energitillförseltill energibehov, att begränsa konsumtionen av mättat fett och socker, att ökatillförseln av vikliga näringsämnen och att öka den fysiska aktiviteten. Nämndenför hälsoupplysning har tillkallat en grupp sakkunniga med uppgift att utarbetaett underiag för ett långsiktigt åtgärdsprogram, som skall syfta tillförbättring av befolkningens kost- och moiionsvanor. Förslag från dettautredningsarbete beräknas komma att framläggas nästa halvårsskifte och kunnabeaktas i anslagsframställningen för /81, Imotionen 1978/79:1267 av () och () framhållsbl. a. att en ökning av sådan informalion, som stimulerar till friskvård, ärnödvändig och att denna information bör utformas på sådant sätt att allaålderskategorier nås. Motionärerna framhåller vidare all del är av vikt att mani det ovan nämnda utredningsarbetet beaktar informationsfrågan. Motionärernabegär alt som sin mening skall ge regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av utökad informalion för förbättrad friskvård. Anslagsberäkningeni propositionen innebär att ca 2 milj. kr. beräknas för upplysningsverksamhetom kost och motion under nästa budgetår. Vidare beräknas elt belopp av nära 0,6milj. lill integrerad verksamhei för informationsprojekt som är inriktadepå hälsofrågor från en vidare utgångspunkt än etl enda sakområde. Även dessamedel kan förutses möjliggöra informationsinsatser som avser att uppmuntrafriskvård. SoU 1978/79:27 21 I den anslagsframställning av nämnden förhälsoupplysning som ligger lill grund för medelsberäkningen anges bl. a.förskolelidens hälsoproblem, skolålderns hälsoproblem och de äldres hälsa blandproblemområden, mot vilka en hälsoupplysning utifrån en helhetssyn börinriktas. Medhänsyn till det anförda har utskottet anledning räkna med att syftet medmotionen 1978/79:1267 kommer att tillgodoses utan något initiativ.Utskottet avstyrker därför motionen. Ökaderesurser för och inriktningen av informationen om tobakens skadeverkningar m.ni. Av de underanslagel för innevarande budgetår anvisade medlen är enligtstaten för anslaget nära 3,3 milj. kr. avsedda för informalion omberoendeframkallande medel. Verksamhetsområdet omfattar dels information omtobakens skadeverkningar, dels information om alkohol, narkotika, sömnmedel,lugnande medel m. m. Om man bortser från de för de olika aktiviteternagemensamma kostnaderna för löner m. m., som uppgår lill ca 1,1 milj. kr.,beräknar ca 1,4 milj. kr. för olikaprojekt som avser information om tobakens skadeverkningar. Från det belopp somenligt staten anvisats till bidrag till organisalioner utgår ett bidrag av . till orgnisalionen VISIR (Vi som inle röker). Denår 1977 tillkallade lobakskommiltén(S I977:03)-som häri uppdrag att utarbetaett program för arbetet med att nedbringa lobakskonsumlionen och motverka dessskadeverkningar - avgav delbetänkandel (Ds S 1978:7) Rökfriamiljöer med förslag om en lagstiftning, som syftar lill en begränsning avtobaksrökning i offentliga lokaler. Tobakskommiltén har föreslagit att ensärskild informationskampanj skall arrangeras i samband med att den föreslagnalagstiftningen träder i kraft och beräknat kostnaderna för en sådan kampanjtill inemot . Tobakskommilténs förslag bereds f n. iregeringskansliet, och en proposition på grundval av detsamma beräknas kommaatt föreläggas . 1sin anslagsframställning för nästa budgetår begärde medelsanvisning lill information om beroendeframkallande medel om nära 3,2milj. kr., vilket bl. innebar förslag om en mindre ökning av resurserna förinformation om tobakens skadeverkningar. Som bidrag lill VISIR föreslogs ettbelopp av . Mot bakgrund av att tobakskommiltén framlagt del ovannämnda förslaget om en informationskampanj och beräknat medelsbehovet härförbegärde nämnden inle i sin anslagsframställning särskilda medel för informationi samband med ikraftträdandet av en lagstiftning om en begränsning avtobaksrökning i offentliga lokaler. Ipropositionen har för nästa budgetår förordals en ökning med , avmedelsanvisningen lill bidrag lill organisalioner, vilket kan beräknas geutrymme för viss höjning av bidraget lill VISIR men inte till ett bidrag av denslorieksordning som . För information omberoendeframkallande medel har beräknats en höjning av medels- SoU 1978/79:27 22 ramenlill drygt 3,5 milj, kr, I detta belopp har inräknats medel om I milj, kr, fören särskild informationskampanj om tobakens skadeverkningar. Med bortseendefrån vad som kan beräknas åtgå till gemensamma kostnader beräknar nämnden förhälsoupplysning utrymmet för informalion om tobakens skadeverkningar lilltotalt ca 1,7 milj, kr. inom den föreslagna medelsanvisningen. Imotionen 1978/79:1839 av () och () framförs etlyrkande som syftar till att skall besluta att en informationskampanjkring en lagstiftning om rökfria miljöer skall bekostas med etl särskilltilläggsanslag och all den under anslaget till hälsovårdsupplysning föreslagnamedelsanvisningen i sin helhet skall disponeras för nämndens förhälsoupplysning kontinuertiga verksamhei. I motionen 1978/ 79:1835 av MartinOlsson (c) och () föreslås att anslaget tillhälsovårdsupplysning skall uppräknas med I milj. kr. utöver vad regeringenföreslagit och att ökningsbeloppet skall användas för upplysning om tobakensskadeverkningaroch till ett ökat slöd lill VISIR. I motionen 1978/79:1826 avGunnel (c) begärs åtgärder för en ökad informalion om tobakensskadeverkningar. Motionären anför bl. a. att undersökningar visat all barn lillmödrar som varit slorrökare under graviditeten både fysiskt och psykiskt varitnågot mindre utvecklade än barn lill icke-rökande mödrar saml att hos barn medaslmaliska besvär tobaksröken tenderar att förvärra de asimatiska problemen.Motionären framhåller att del är viktigt att de som studerar till vårdyrken fårutbildning om rökningen och dess skadeverkningar och att informationen omtobakens skadeverkningar måste ökas till föräldrar, vars barn har astma, samt iskolorna. Nämndenför hälsoupplysning har i sin anslagsframställning för nästa budgetår bl. a.anfört all de senaste årens ulveckling visar bl. a. på vikande konsumtion avtobaksvaror och ett ökat intresse hos allmänheten för rökfria miljöer. om rökning som kommer att genomföras i i juni 1979och ett införande av en lagstiftning om rökfria miljöer kan enligt nämndengenom sin opinionsbildande betydelse komma alt ytteriigare accentuera dennautveckling. Utskottet ansluter sig lill denna mening och vill härutöver hänvisatill alt ytteriigare förslag till övergripande åtgärder mot tobaksbrukel är altvänta i det slutbetänkande, som tobakskommiltén beräknas avge underinnevarande är. Motbakgrund av det anförda anser utskottet alt ökningen av medelsramen förinformation om tobakens skadeverkningar m. m. bör bestämmas lill belopp somföreslagits i propositionen. Utskottet är inle heller berett all i övrigttillstyrka motionsyrkandena. Utskottet vill i anslutning till vad som anförs imotionen 1978/79:1826 också nämna, alt allanordna en konferens för vårdyrkeslärare om tobaksfrågan och har elt projektsom innefattar aktiviteter med tobaksinformalion inom skolan. SoU 1978/79:27 23 1 enlighet med det sagda avstyrker utskottetmotionerna /79:1826, 1978/79:1835 och 1978/79:1839. Ökaderesurser för informationen om sexual- och samlevnadsfrågor. I staten föranslaget lill hälsovårdsupplysning har för innevarande budgetår uppförts . för informalion om sexual- och samlevnadsfrågor, inkl.preventivmedelsupplysning m. m. I propositionen har föreslagits oförändradmedelsram för nästa budgetår. Imotionen 1978/79:718 (yrkandet 3) av m. fl. (vpk) föreslås alt enuppräkning av posten sker med belopp som föreslagits av nämnden förhälsoupplysning, nämligen . Motionärerna framhåller bl. a. altupplysning om sexual- och samlevnadsfrågor är förutsättningen för att man skallfå inte bara en hög preventivmedelsanvändning utan också god effekt av de medelman använder, så att aborter kan förebyggas. Ulskolletkan inle heller då del gäller den här aktuella delen av anslaget tillstyrka enmedelsanvisning som går utöver vad som föreslagits i propositionen. Motionen1978/79:718 avstyrks därför i här aktuell del. 1. beträffande ökad informalion för förbättradfriskvård att avslår motionen 1978/79:1267, 2. beträffande vissa frågor rörande informationen omtobakens skadeverkningar att avslår motionen 1978/79:1826 ochmotionen 1978/79:1839, 3. att med bifall till regeringens förslagsaml med avslag på motionen 1978/79:718 yrkandet 3 och motionen 1978/ 79:1835till Hälsovårdsupplysning för /80 anvisar ett reservationsanslagav , 9,F4. Epidemiberedskap m.m. Regeringen har under punkten F4 (s, 110-112)föreslagit att lill Epidemiberedskap m, m, för /80anvisa ett förslagsanslag av . I motionen 1978/79:1828 av ()ochLennart () hemställs all hos regeringen begär en översynav hur behovet av karanlänsläkare vid internationella flyghamnar och hamnarskall tillgodoses. 1detta sammanhang behandlar utskottet en motion om karantänsläkare vid hamnaroch flygplatser. 1 karantänsförordningen (1975:1019) meddelas bestämmelser tillskydd SoU 1978/79:27 24 motatt karantänssjukdomar införs i riket eller sprids till ullandel genom land-,luft- eller sjötrafik. Med karantänssjukdom avses gula febern, kolera, pest ochsmittkoppor. Inom kommunen svarar de åtgärder vidtassom föreskrivs i förordningen. Under hälsovårdsnämnd skall karantänsläkare ledaden sanitära kontrollen vid karantänshamn och karan-länsfiygplats.Socialstyrelsen har i kungörelsen (SOSFS 1976:8) om karan-länshamnar ochkarantänsflygplalser föreskrivit bl. a. dels alt följande hamnar skall varakarantänshamnar, nämligen , , , , ,, , och hamnar, dels att följande internationellaflygplatser skall vara karantänsflygplalser, nämligen ,, Malmö-Slurup, Göteborg-Landvetters och flygplatser. Enligt karantänsförordningenförordnas karanlänsläkare av hälsovårdsnämnden efter samråd med socialstyrelsen.I kommun ulan karantänsläkare, stadsläkare eller motsvarande läkare åligger detden läkare som inom kommunen fullgör distriktsläkares uppgifter enligt smiltskyddslagen(1968:231) att biträda hälsovårdsnämnden vid fullgörande av nämndens åliggandenenligt karantänsförordningen. Enligtbestämmelser i 14 § första stycket hälsovårdsstadgan (1958:663) skall kommunmed minst 40 000 invånare ha en eller flera stadsläkare med uppgifi att biträdahälsovårdsnämnden i tillsynen över allmänna hälsovården saml att i övrigtlillhandagå nämnden. Den tillkallade hälsovårds-stadgeutredningen (S1974:08) avgav betänkandet (SOU 1978:44) Kommunalt hälsoskydd medförslag om all en hälsoskyddslag skall ersätta hälsovårdsstadgan m. m. Enligtdet av utredningen utarbetade lagförslaget skall i varje kommun finnas enmiljö- och hälsoskyddsnämnd. Hälsovårds-stadgeuiredningen har ansett att detför miljö- och hälsoskyddsnämnderna skulle vara värdefullt att ha tillgång tillmedicinsk sakkunskap med lokalkännedom men ansett att frågan om hur nämndernaskall skaffa sig sådan expertis inte bör regleras i hälsoskyddslagen.Utredningen har därför föreslagit att föreskrifter motsvarande föreskrifterna i14 § hälsovårdsstadgan inte tas in i hälsoskyddslagsliftningen. Utredningen haremellertid föreslagit att allmänna läkarinstruktionen (1963:341) ändras så attdislriksläkare blir skyldig all i tjänsten efter kallelse av miljö- ochhälsoskyddsnämnd närvara vid nämndens sammanträde i den mån han eller hon intehindras av mera angelägna tjänsteåligganden. Betänkandethar remissbehandlats och är föremål för fortsalt beredning i regeringskansliet.Landstingsförbundet har i sitt yttrande över betänkandet i fråga om miljö- ochhälsoskyddsnämndernas behov av tillgång till medicinsk sakkunskap föreslagitatt denna fråga övervägs ytteriigare och att man i del sammanhanget lar hänsyntill den medicinska sakkunskap som finns att tillgå på olika nivåer inomsjukvården. Behovet bör, anförde , kunna tillgodoses genomsamverkan mellan nämnderna och sjukvårdshuvudmännen. I motionen 1978/79:1828 avEssen ()och () SoU 1978/79:27 25 a. att, eftersom primärkommunerna inte är huvudmän för hälso-och sjukvården, det har blivit allt svårare att finna lämpliga läkare för uppdrag somkarantänsläkare. Motionärerna påpekar all del emellertid blivitallt vanligare att landstingskommunerna svarar för kommunernas läkarbehov inomolika verksamheter. Med hänsyn härtill och till vad iyttrandet över hälsovårdsstadgeutredningens betänkande anfört om medicinskexpertis i miljö- och hälsoskyddsnämnd anser motionärerna all det finnsanledning att ompröva kommunernas skyldigheter att förordna karanlänsläkareoch att låta sjukvårdshuvudmännen ansvara för läkarmedverkan ikarantänsverksamhelen. Motionärerna begär mot denna bakgrund en översyn av hurbehovet av karantänsläkare vid hamnar och flygplatser skall tillgodoses. Utskottetanser att starka skäl talar för en samverkan mellan kommunerna ochsjukvårdshuvudmännen när del gäller all tillgodose behovet av karanlänsläkare.Utskottet förutsätter att de i motionen 1978/79:1828 aktualiserade frågornablir föremål för beaktande vid den fortsatta beredningen i avhälsovårdsstadgeutredningens betänkande. Med hänsyn härtill påkallar motionenenligt utskottets mening inte någon åtgärd av . Medelsberäkningenunder anslaget föranleder inte någon erinran från utskottets sida. 1. beträffande karantänsläkare att avslårmotionen 1978/79:1828, 2. all till Epidemiberedskap m. m. / 80 anvisar elt förslagsanslag av . : Avlöningar till läkare m. fl. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag under punkterna G 1-G 4 (s. 115-132) och hemställer att /80 anvisar 1. till : Avlöningar tillläkare ett förslagsanslag av ,, 2. till : Driftkostnader ettförslagsanslag av , 3. lill : Ulrusining ettreservationsanslag av , 4. lill i : Avlöningarlill läkare ett förslagsanslag av . SoU 1978/79:27 26 i : Driftkostnader. Regeringen har underpunkten G 5 (s. 132-135) föreslagit all lill iUppsala: Driftkostnader för /80 anvisa ett förslagsanslag av . 1 motionen 1978/79:260 av m. fl. (s)hemställs alt beslutar all en yrkesmedicinsk avdelning skall inrättasvid akademiska sjukhuset i , I motionen 1978/79:260 av m. fl, (s)begärs all en yrkesmedicinsk avdelning skall inrättas vid akademiska sjukhuseti , Motionärerna anför bl, a, att det inom den sjukvårdsregion sombetjänas av sjukhuset saknas särskilda resurser för yrkesmedicin. Akademiskasjukhuset i har tillförts vissa tjänster m, m,för bl, a, yrkesmedicinsk service. Sålunda inrättades fr. o. m. budgetåret1977/78 en yrkesdermaiologisk enhet med en överläkare i yrkesdermatologi, ochfr. o. m. innevarande budgetår finns en tjänst för överläkare i yrkesmedicin,vilken beräknas bli besatt med innehavare . Ibudgetpropositionen föreslås del all medel beräknas under anslaget Akademiskasjukhuset i : Avlöningar till läkare för inrättande fr. o. m. nästabudgetår av en tjänst som biträdande överläkare vid sjukhusets lungklinik sometl led i utbyggnaden av sjukhusets yrkesmedicinska resurser. Innehavaren avtjänsten skall särskilt ansvara för lungklini-kens allergologiska verksamhei. 1anslagsframställningen för nästa budgetår anförde direktionen för sjukhuset atti och med att överläkartjänslen i yrkesmedicin tillkommit vid sjukhuset denyrkesmedicinska verksamheten kommer alt bli föremål för särskild utredning. Dethar förutsatts att, när överläkartjänslen besatts med innehavare, denne skallavge förslag om uppbyggnad av verksamheten. Medhänsyn lill all en uppbyggnad av yrkesmedicinska resurser sålunda är på gångoch med beaktande av all den tillkallade utredningen (A 1976:01) omföretagshälsovården och den yrkesmedicinska verksamheten inom en nära framtidkommer att lägga fram elt delbetänkande om den yrkesmedicinska verksamheten ilandet påkallar motionen 1978/79:260 inte någon åtgärd. Medelsberäkningen under anslaget föranleder intenågon erinran från utskottets sida. SoU 1978/79:27 27 1. beträffande en yrkesmedicinsk avdelning attriksdagen avslår motionen 1978/79:260, 2. att till i Uppsala:Driftkostnader för /80 anvisar etl förslagsanslag av 32 855 000kr. G6-G9.Akademiska sjukhuset i : Utrustning m.fl. anslag. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag under punkterna G6-G9 (s. 135-142) och hemställer att rik,sdagen /80 anvisar 1. lill i : Utrustningelt reservations anslag av , 2. lill Bidrag till kommunala undeirisningssjukhus ettförslagsanslag av , 3. lill Vårdcentralen i : Förvahningskoslnaderetl förslagsanslag av , 4. lill Vårdcentralen i : Forsknings- ochutbildningsverksamhet elt reservationsanslag av . 13, G10. Vidareutbildning av läkare. Regeringen har under punkten G 10 (s. 142-144) föreslagit all lill Vidareutbildning av läkare för /80 anvisa etl förslagsanslag av . 1 motionen 1978/79:227 av m. (s, c, m, fp) hemställs alt ger regeringen lill känna vad i motionenanförts och begär att regionsjukvårdsulredningens betänkande kompletteras meden utredning om möjligheterna att till i föriäggahuvudansvaret för efter- och vidareutbildning av läkare samt vårdutveckling ochvårdforskning. I samband med behandlingen av regeringens förslagom medelsanvisning lill vidareutbildning av läkare behandlar utskottet enmotion om den framtida utbildningen vid i m, m. Regionsjukvårdsulredningen(S1974:07) avgav sitt slutbetänkande (SOU 1978:70) Regionsjukvårdenjämte två huvudbilagor lill betänkandet, nämligen en om medicin och onkologi(SOU 1978:71) saml en om kirurgi (.SOU 1978:72). Mot bakgrund av allutredningen funnit all volymen sluten regionsjukvård kommer att minska och attutredningsunderlaget pekat på behov av ytterligare koncentration avregionsjukvården för vissa SoU 1978/79:27 28 verksamhetsområdenföreslår utredningen att antalet sjukvårdsregioner skall minskas från sju tillsex och att därvid skall omstruktureras och i denna ingående länöverföras till andra regioner. För är lasarettet i ,vilket har nära 2 100 vårdplatser, regionsjukhus. Regionsjukvårdsutredningensbetänkande är f n. föremål för remissbehandling. Imotionen 1978/79:227 av m. fl. (s, c, m, fp) anförs bl. a.att en avveckling av i som regionsjukhus skulle fåytterst allvariiga konsekvenser för län och dess invånare.Motio-niirerna påpekar bl. a. att sjukvårdens omfattning, tillgänglighet ochkvalitet kommer all påverkas på etl mycket negativt sätt och all nackdelar frånsysselsättningssynpunkt uppstår. Motionärerna framhåller bl. a. att del vidregionsjukhuset i genom beredvillighet härtill av läns landstingförekommit en omfattande verksamhei för vidare- och efterutbild-ning m. m. avläkare och andra kategorier vårdpersonal saml medicinsk forskning med bl. a.många projekt av tvärvetenskaplig karaktär. Motionärerna hemställer attriksdagen skall ge regeringen lill känna vad i motionen anförts saml begära attregionsjukvårdsulredningens betänkande kompletteras med en utredning ommöjligheterna att till i förlägga huvudansvaret förefter- och vidareutbildning av läkare samt vårdulveckling och vårdforskning. Motbakgrund av att regionsjukvårdsulredningen i sitt betänkande föreslagit att ensärskild undersökning skall göras beträffande de närmare konsekvenserna förÖrebro läns landstings del av utredningens förslag har efter regeringensbemyndigande en utredningsman tillkallats för att utreda vissa frågor röranderegionsjukhuset i m. m. En av experterna i regionsjukvårdsutredningenhar knutits som sakkunnig lill den nya utredningen. Utredningsarbetet skallbedrivas parallellt med att regionsjukvårds-utredningens betänkanderemissbehandlas. Utskottetförutsätter all utredningsmannen kommer alt ta upp till övervägande de frågorsom nämns i motionen 1978/79:227, nämligen bl. a. möjligheterna att lillregionsjukhuset i förlägga huvudansvaret för efter- och vidareutbildningav läkare samt vårdulveckling och vårdforskning, Någol riksdagsinilialiv medanledning av motionen är därför inte erforderligt. Medelsberäkningenunder anslaget föranleder inte någon erinran från utskottets sida. 1. beträffande den framtida verksamheten vidregionsjukhuset i att avslår motionen 1978/79:227, 2. all lill Vidareutbildning av läkare / 80 anvisar elt förslagsanslag av . SoU 1978/79:27 29 14,G 11. Efterutbildning av viss sjukvårdspersonal m. m. Regeringen har underpunkten G 11 (s, 144-146) föreslagit all lill Efterutbildning av visssjukvårdspersonal m. m. för /80 anvisa etl förslagsanslag av . I motionen 1978/79:718 av m. fl. (vpk)hemställs, såvitt här är i fråga, att 1. som sin mening ger regeringen lill känna altprevenlivmedelsrådgiv-ningen måste byggas ut både kvantitativt och kvalitativt,bl. a. innebärande en intensifierad utbildning av och information lill depersonalgrupper som berörs, 2. hos regeringen hemställer om åtgärder för all utöka den uppsökandeverksamheten inom prevenlivmedelsrådgivning och födelsekontroll så att bl. a.de s. k. riskgrupperna kan nås. Under anslaget beräknas medel till bl. a. kurser irådgivning och födelsekontroll för barnmorskor. Utskottet behandlar isammanhanget två yrkanden (yrkandena 1 och 2) om preveniivmedelsrådgivningen imotionen 1978/ 79:718 av m. fl. (vpk). Imotionen påpekas det bl. a. att antalet aborter minskat någol och att man kan säga alt aborlulvecklingen vänt. Vidare påpekas altantalet föriossningar bland tonåringar minskal kraftigt år från år.Motionärerna framhåller bl. a. att den utveckling som pågått de senaste årenmåste fortsätta och förstärkas. Motionärerna begär all som sin meningskall ge regeringen lill känna att preventivmedelsrådgivningen måste byggas utbåde kvantitativt och kvalitativt, bl. a. genom en intensifierad utbildning avoch information lill de personalgrupper som berörs (yrkandet 1). Vidare begärmotionärerna åtgärder för att utöka den uppsökande verksamheten inompreventivmedelsrådgivning och födelsekontroll så att bl. a. de s. k.riskgrupperna kan nås (yrkandet 2). Dåriksdagen antog den nu gällande abortlagen (1974:595), vilken medfördeökade möjligheter för kvinnan att få abort, beslutade också om ökadeinsatser i fråga om prevenlivmedelsrådgivning och andra förebyggande åtgärder(prop. 1974:70, SoU 1974:21, rskr 1974:268). Dessa insatser gjordes mot bakgmndav att abort borde betraktas som en nödfallsutväg och att födelsekontrollenborde ske med hjälp av preventiva åtgärder. biträdde sålunda förslagi propositionen om att huvudansvaret för preveniivmedelsrådgivningen skullevila på sjukvårdshuvudmännen och alt dessa skulle få en lagfäst rätt lillersättning från den allmänna försäkringen för preventivmedelsrådgivning ochinformalion. SoU 1978/79:27 30 beslutadevidare att särskilda insatser skulle göras i fråga omprevenlivme-delsinformation m. m. genom bl. a. nämnd förhälsoupplysning. Anvisningarompreventivmedelsrådgivningen har meddelats av 1974utfärdat cirkulär med anvisningar om tillämpningen av abortlagen (MF 1974:100).I dessa anvisningar behandlas bl. a. frågor om organisationen av rådgivningen,om personalgrupper, som kan medverka däri, nämligen - förutom läkare -barnmorskor, distriktssköterskor, övriga sjuksköterskor, kuratorer m. fl., omomfattningen av verksamheten saml om information m. m. I en skrivelse i juli1977 till sjukvårdshuvudmännen har föreslagit bl, a, altsjukvårdshuvudmännen anordnar utbildning för lärare, fritidsledare,socialarbetare m, fl,, vilka möter frågor om prevenlivmedelsrådgivning i sinyrkesverksamhet, samt att de därvid som vägledande beaktar förslag tillutbildningsprogram som fogat vid skrivelsen. Medmedel som anvisats under anslaget till efterutbildning av visssjukvårdspersonal m. m, har anordnats 1) kurser för i första handläkare som är ansvariga för organisationen av preventivmedelsrådgivningen, 2)kurser i antikonception och preventivmedelsrådgivning förbarnmorskor som utexaminerats saml 3) fortbildningskurser om tredagar för barnmorskor med erfarenhet inompreventivmedelsrådgivningen.