bet · G201AU9 · 1978-12-31 00:00:00 — 1978/79: 9 medanledning av motioner om systematisering av den arbetsrätts-liga lagstiftningen AU1978/79: 9 1977/78:825 av () Imotionen yrkas att hos regeringen anhåller att en utredningtillsätts med uppgift att framlägga förslag till arbetsrättsbalk. 1977/78:1322av () Imotionen yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförs om översyn av den arbetsrättsliga lagstiftningen. Vid väcktes en motion av BerntEkinge (fp) om sammanförande av den arbetsrättsliga lagstiftningen till enarbetsbalk. ,som behandlade motionen, anförde i sitt av godkända betänkande1975/76: 13: Detutförda och pågående lagstiftningsarbetet har aktualiserat olikasamordningsproblem, och utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärberättigat med en systematisk genomgång av lagstiftningen för att. uppnå ökadöverskådlighet och enhetlighet. Utskottet är emellertid inte för dagen berettatt ha en bestämd uppfattning om i vilka former en sådan översyn avlagstiftningen skall göras. En möjlighet är att anförtro uppdraget till denutredning som kan väntas bli tillsatt för vissa återstående frågor ianslutning till den väntade arbetsdemokratireformen. Utskottet utgår från attden av motionärerna aktualiserade frågan övervägs av regeringen utan någonsärskild begäran från sida. De båda förevarande motionerna har sanima syfte,nämligen att ett utredningsarbete skall sättas i gång med sikte på attsammanföra den arbetsrättsliga lagstiftningen till ett enhetligt lagverk, enarbetsbalk. Mo-tionärema anser att det höga tempot inomlagstiftningen på det arbetsrättsliga området medfört brister i lagarna bl. a.i fråga om systematik och samordning. påpekar vikten av att reglerutformas så att de är begripliga och lätta att tillämpa med hänsyn till att deberör vardagen och arbetet för det stora flertalet människor. 1 1978/79.18 saml Nr 9 AU 1978/79: 9 2 Utskottet delar motionärernas uppfattning att detfinns behov av viss översyn av den arbetsrättsliga lagstiftningen. Den snabbautvecklingen inom detta rättsområde har av naturliga skäl medfört problem bl.a. av samordningsnatur. Huvuddelen av problemen torde dock inte i första handvara att hänföra till lagarnas utformning utan hänger samman med svårighetenatt informera om regler på områden som inte omfattats avlagstiftning. Utskottetär inte övertygat om att problemen bör angripas genom att man tillsätteren ny utredning som går igenom lagarna på hela det arbetsrättsliga fältet. Ettsådant arbete rnåste nämligen bli mycket krävande och tidsödande. Det ärtveksamt om de systematiska vinster som kan uppnås står i rimlig proportiontill de insatser som krävs. Här kan anmärkas att de arbetsrättsliga lagarna beräknas omfatta ca 1 000 paragrafer. Motionärerna har inte närmarediskuterat vilka ämnesområden de anser bör ingå i ett större lagverk. Häromfick väl en utredning ge närmare besked. Utskottet vill i sammanhangetframhålla att utifrån önskemålen om lättillgänglighet och enhetlighet detingalunda är säkert att det är en fördel att i en och samma lag sammanföra bestämmelserom exempelvis kollektivavtal, arbetsmiljö och semester. Det är vidare så attarbetsrätten är i en dynamisk fas där fortsatta snabba förändringar kan bliaktuella. Det är uppenbart att det föreligger särskilda svårigheter att i ettsådant skede bearbeta hela rättsområdet. Utskottetvill för sin del förorda att man i en mindre skala tar sig an de avmotionärerna påtalade problemen. Brister i lagregler och samordningsproblemlagar emellan bör angripas inom olika delområden. Denna arbetsmetod användsredan i dag. Ett exempel är direktiven liii anställningsskyddskommittén.Kommittén har bl. a. fått i uppgift att göra en lagteknisk översyn och därvidbl. a. undersöka i vad mån reglerna om varsel m. m kan samordnas medförhandlingsreglerna i medbestämmandelagen. Ett annat exempel är uppdragettill semesterkommitté. Det sagda innebär inte att man bör avstå frånatt i ett längre perspektiv diskutera systematiska frågor. Medbestämmandelagen,som bl. a. innesluter regler från tre tidigare centrala arbetsrättsliga lagar,är ett exempel på att det kan vara ändamålsenligt att sammanföra regler tillett större lagverk. Utskottetvill slutligen på nytt framhålla att en stor del av de svårighetermotionärerna berör hänger samman med problemet att informera om nylagstiftning. Mycket står att vinna genom att regler publiceras i lämpligaantologier med kommentarer och detaljerade register. Stora insatser har gjortsoch görs på detta område. Inte minst arbetsmarknadens organisationer harsammanställt informationsmaterial för att på olika nivåer upplysa om arbetsrättsligaregler. Informationens utformning är otvivelaktigt en nyckelfråga isammanhanget. Det är också viktigt att man i lagar och avtal använder ettenkelt och lättbegripligt språk. AU 1978/79: 9 3 Meddet anförda har utskottet besvarat de båda motionerna som inte bör leda tillnågot initiativ från sida. att motionerna 1977/78: 825 och 1977/78: 1322 inteföranleder någon åtgärd. Närvarande:Elver (), (), (), (), (), (), i (s), (), (), (), tredje vicetalmannen (), (), (), () och ().