bet · G201KU30 · 1978-12-31 00:00:00 — Även när det gäller förreförsvarsministerns uppdrag till de svenska myndigheterna, enligt uppgift den 13september 1978, borde ett bemyndigande från regeringen ha inhämtats. EnligtEric Krönmarks egen framställning gav han ett muntligt uppdrag åt en myndighetatt finna möjligheter att reducera kostnaderna för B3LA. Vid denna tidpunktarbetade en av regeringen tillsatt pariamentarisk utredning - flyginduslrikommiitén.Det är uppseendeväckande att försvarsministern initierade nyautredningsuppgifter under pågående verksamhet i en parlamentarisk utredning.Ännu mer anmärkningsvärt är det att han tog detta initiativ utan någotregeringsbeslut. Resultatet av hans initiativ blev att FMV:s huvudavdelning förflygmateriel arbetade med en omvandling av B3LA till vad som senare betecknatsSK 38/A 38 som flyginduslrikommiitén granskade olikaflygplansalternativ. AlternativetSK 38/A 38 presenterades i en skri velse jämte handlingar som den 17 november1978 tillställdes nuvarande försvarsministern från chefen för för flygmateriel och föranledde remiss till överbefälhavaren. Utskottetvill erinra om att FMV tillkom 1968 genom sammanslagning av vissa centralamyndigheter på försvarsområdet. Avsikten härmed torde otvivelaktigt bl. a. havarit att etl sammanhållet verk för de olika försvarsgrenarnasmaterielanskaffning skulle kunna göra erforderliga avvägningar över helafältet. FMV leds av en styrelse som enligt verksinstruktionen skall avgöraärenden som angår verksamhetens allmänna inriktning och utnyttjande i stort avtillgängliga resurser. Utskottetsgranskning omfattar självfallet inte FMV:s handläggning vad avser den berördaskrivelsen till chefen för försvarsdepartementet. Emellertid är del enligtutskottet felaktigt att skrivelsen i fråga av försvarsministern remitterats ochi övrigt behandlats som en framställning från myndighet. Slutligenvill utskottet påtala den utdragna handläggningstiden av ärendet. Det harmedfört allvarliga samhällsekonomiska konsekvenser och åstadkommit storovisshet och oro hos berörda företag och deras anställda. Den har ocksåkraftigt försvårat företagens planering och fördröjt en nödvändig omställning avproduktionen. Vad utskottet ovan anförtges till känna. KU 1978/79:30 47 k. yolvoavtalsärendei av () och () vilka anser att utskottet dels bon uttala även följande (tilläggs. 31)före det stycke som börjar "När del": Närdet gäller oljeavtalet (protokoll II) konstaterar utskottet - under hänvisningtill de i kanslipromemorian lämnade uppgifterna - att det endast skulle blifråga om främst tre svenska företag som skulle få tillgodogöra sig de norskaoljeleveranserna. Dessa företag svarar f n. tillsammans blott för ca entredjedel av den svenska oljedistributionen. Det måste enligt utskottet ansessom anmärkningsvärt att de företag på den svenska marknaden som sedan längesvarat för större delen av den svenska oljedistributionen skulle utestängas. dels bort avstå från att göra det uttalande somredovisas i avsnittets sista stycke på s. 32 som börjar "Utskottetfinner" och slutar "i frågan", eftersom konstitutionsutskottetinte har anledning att ta ställning till om det var beklagligt eller ej attifrågavarande avtal inte kunnat genomföras. Handläggningen av stödet till AB Järnförädling i Hälleförsnäs, m .m. av , , , , , och (alla s) vilka anser att den del av utskottets yttrande på s. 33 som börjar"Utskottet tog" och slutar "utskotets sida". Utskottettog upp regeringens handläggning av dessa frågor redan i 1978 årsgranskningsarbete. Granskningen föranledde då inget uttalande från utskottetssida. Avvecklingenav krisen i Hällforsnäs är emellertid ytteriigare ett exempel på att regeringenhandlat på ett sätt som inte svarar mot de riktlinjer som antagit.Enligt utskottets mening borde regeringen, om den haft en vilja att underiättaför samhället att ta ett aktivt ansvar i sådana fall, ha inriktat sig på attsnarast skaffa adekvata instrument för att bevilja företag särskilt rådrumsstödi akuta situationer. Denna underlåtenhet att förbereda formerna för etl aktivtansvar från statens sida i sådana fall har lett till att man i brist påbidragsformer, som var lämpade för ändamålet, tvingades ta till olikalåneformer, som användes som maskerade bidrag. Denna handläggning är mycketotillfredsställande, eftersom det inte minst från rättssäkerhetssynpunkt ärväsentligt att regeringen har möjligheter att även i akuta krissituationerhandla på formellt rikliga grunder. Utskottetvill i detta sammanhang också peka på den viktiga statsrättsliga principen attregeringens beslut fattas kollektivt och under gemensamt ansvar. Ett enskiltstatsråd har möjlighet att träffa överenskommelse med andra parter som ikläderstaten åtaganden endast under förutsättning av regeringens godkännande. Avtaletmellan industriministern och Beijerinvest saknade ettsådant förbehåll och stred därför mot KU 1978/79:30 48 principenom kollektivt beslutsfattande. Äveni övrigt kan kritik riktas mot att dåvarande industriministern i avtalet medElectrolux i ett skriftligt avtal åtog sig att för egen del verkaför åtgärder som förutsatte regeringsbeslut. Genom industriministerns ställningsom chef för ett av departementen kan sådana avtal skapa risk för oklarhet omavtalets rättsverkan. I fallet med förstärktes dessa riskerav formuleringarna i pressmeddelandet vilka gav intrycket att regeringen i sinhelhet tagit ställning till överenskommelsen och beslutat att vidta vissaåtgärder. Utskottetvill avslutningsvis framhålla att det är väsentligt att enskilda statsrådagerar så att ingen oklarhet råder om den rättsliga innebörden av derasåtaganden. Industriministerns handläggning av det statliga stödet tillrekonstruktionen av AB Järnförädling i är av hänsyn till deltakrav i flera avseenden otillfredsställande. Det anförda ger utskottetriksdagen till känna. Jäv för statsråd av , , , , , och (alla s) vilka anser att den del av utskottets yttrande på s.37 som börjar "I vilken" och slutar "och kontroll" bort haföljande lydelse: Ivilken mån ett aktieinnehav bör ha betydelse för statsministernsställningstagande får enligt utskottets mening bedömas från fall till fall.Från denna utgångspunkt är vad som inträffade vid senaste regeringsskiftet isamband med utnämning av statsråd och chef för försvarsdepartementetanmärkningsvärt. Valet föll på en person med betydande ägarintressen i enförsvarsindustri. Det kan förutsättas att statsministern därvid uraktlåt attskaffa sig kännedom därom och alt statsrådskandidaten inte själv lämnade någraupplysningar om sitt aktieinnehav. Ifrågavarande aktiepost avyttrades förstsedan förhållandena blivit kända genom pressen. Utskottet har för avsiktatt noggrant följa regeringspraxis i jävsfrågor. Vad utskottet här yttratbör ges till känna. Övriga frågor c) Regeringens handläggning av en skrivelse från statens strålskyddsinsiiiut om strålningsrisk i bostäder av , . , , , och (alla s) vilka anser att den del av utskottets yttrande på s. 40 som börjar "Utöver detta" och slutar "utskottets sida" bort ha följande lydelse: Strålskyddsinsiiiuietsskrivelse var föranledd av att allvarliga hälsorisker kunde anses vara förenademed vissa byggnadsmaterial m. m. Institutet bedömde det därför vara av vikt allfrågan blev föremål för en skyndsam utredning. Likväl dröjde regeringen med alt tillsätta den begärda utredningen. En fråga som hade storbetydelse för de av strålskydds-institutet påtalade riskerna var den särskildaisolering som statsmakterna KU 1978/79:30 49 rekommenderathusägare i energibesparingssyfte. framställning haderimligen bort föranleda regeringen att se över energi-sparprogrammet. Det ärenligt utskottets mening anmärkningsvärt att så inte skedde. Det anförda gerutskottet till känna. 8.Beträffande avsnittet 15. Övriga frågor d) Avtal mellan staten och Svenskabomullsföretag av , , , , , och (alla s)vilka anser att den del av utskottets yttrande på s. 40 som börjar"Utskottet har" och slutar "aktuella frågan" bort haföljande lydelse: Utskottethar vid sin granskning funnit att överiäggningar visseriigen förekommit mellanhandelsministern och berörda företag i fråga om föriängning av avtalstiden i linjemed uttalande, men då detta uppenbariigen skett först flera veckorsedan frågan aktualiserats i en interpellation och dessutom anmärkningsvärtsnabbt avfärdats som en icke framkomlig väg finner utskottet det betänkligt attvederbörande statsråd inte tillräckligt bemödat sig om att i denna, för såmånga arbetstagare viktiga, fråga fullfölja vad avsett. Det anförda ger utskottetriksdagen till känna. 4 1978/79. KU1978/79:30 50 (SFS)i ' Inkl. 169 författningar kungjorda i annanförfattningssamling än SFS. 2 Inkl. 2281 nådeärenden. 3 Ärendensom inte har offentliggjorts. KU1978/79:30 51 (SFS)1 ' Inkl. 122 författningar kunggjorda i annan författningssamlingän SFS. 2 Inkl. 2234 nådeärenden. 3 Ärendensom Inte har offentliggjorts. KU 1978/79:30 52 PM angående regeringenshandläggning av besvärsärenden I samband med granskning företogs en brettinriktad undersökning av regeringens handläggning av besvärsärenden.Undersökningen gav utskottet anledning till uttalanden på flera olika punkter(KU 1975/76:50 s. 5-13 samt bilaga 2). Avsikten med den undersökning som påbörjatsi samband med årets granskningsarbete är att göra en uppföljning i vissa delarav granskning. a. har insamlats vissa aktuella uppgifter omutvecklingen av antalet åriigen avgjorda och vid årsskiftena oavgjordabesvärsärenden. Vidare är avsikten att behandla frågor som gäller remitteringav besvärsärenden, handläggningen av besvär som kommit in för sent och avbesvär som kommit in i rätt tid men till fel myndighet. Undersökningen byggerpå genomgångar av regeringsprotokollen och infordrade akter samt på en enkätsom företagits med departementens expeditionschefer. Idenna promemoria redovisas som ett delresultat av den påbörjade undersökningenviss statistik över utvecklingen av antalet besvärsärenden hos regeringen.Undersökningen kommer att fortsätta ochslutredovisas i samband med granskning. Detkan vidare nämnas att frågor som rör handläggningen av besvärsärenden berörs inågra andra av årets granskningsuppgifter. Det gäller dels en grupp av besvärsärenden,nämligen besvär över länsstyrelses beslut i strandskyddsfrågor (se bilaga 9 B),dels två enskilda besvärsärenden på naturvårds- och byggnadslagstiftningensområde (se bilaga 9 C-D). 1.11976 års undersökning och dess resultat undersökning inleddes med en ingåendekartläggning av omfattningen och utvecklingen av antalet besvärsärenden. Medanledning av denna kartläggning konstaterade utskottet (KU 1975/76:50 s.6-7)att tillströmningen av besvär till regeringen hade ökat starkt ochoavbrutet . beräknadesantalet besvär hos regeringen ha ökat från ca 2 000 till drygt 7 000. Dettainnebar att vart fjärde ärende som företogs till avgörande i regeringen under år1975 var ett besvärsärende. Ökningen av antalet besvärsärenden hade enligtutskottet otvivelaktigt inneburit en ökad belastning på departementen.Utskottet såg häri en risk för längre handläggningstider och mindre ingåendebehandling av ärendena. Utskottet hade erfarit att utvecklingen hadeuppmärksammats inom och att bl. a. vissa åtgärder idecentraliseringssyfte övervägdes. Mot denna bakgrund fann utskottet inteanledning till annat uttalande än att den vidare utvecklingen på detta områdeskulle följas med uppmärksamhet. KU 1978/79:30 53 Utskottets påpekande beträffande ärendeutvecklingenföranledde statsrådsberedningen att i en skrivelse till expeditionscheferna iapril 1977 förorda en "ordentlig genomgång av möjligheterna att i störreomfattning än som gäller f. n. befria regeringen från handläggningen av vissabesvärsärenden". Utskottet noterade detta initiativ i 1977 årsgranskningsbetänkande (KU 1976/77:44 s. 25) och uttalade sin avsikt att följaresultatet av det. Äveni andra sammanhang har utskottets påpekande om utvecklingen av antaletbesvärsärenden noterats. a. kan nämnas att decentraliseringsutredningen isitt principbetänkande Lägg besluten närmare människorna (SOU 1978:52) föreslårsom en av vägarna till ökad decentralisering att den centrala tillsynen ochkontrollen på olika sätt begränsas. I detta sammanhang diskuterar utredningenbesvärsprövningens roll och hänvisar bl. a. till utskottets uttalande att enökad belastning på av besvärsärenden kan medföra längrehandläggningstider och en mindre ingående behandling av ärendena. Utredningenanför därefter följande: Undersökningar som senare gjorts iregeringskansliet har bekräftat uttalade farhågor. Dethar exempelvis visat sig att det i en del departement förekommit mycket långahandläggningstider i partsärenden-i många fall har det rört sig om mellan 15och 20 månader, ibland ännu längre tider. Det har i dessa fall ifrågasatts ominte strävandena att i rättssäkerhetens intresse tillåta besvärsrätt upp tillregeringen gett ett resultat som är motsatt det eftersträvade. I propositionen 1978/79:111 om åtgärder mot krångeloch byråkrati m. m. behandlas i bilaga 14 (kommundepartementet) decentraliseringsutredningensnyssnämnda principbetänkande. Utredningens resonemang om besvärsprövningensroll kommenteras inte i propositionen. Som framgår av fabe/l 1 över ärendeutvecklingenföljdes den starka ökningen av antalet avgjorda besvärsärenden under1970-talets första hälft av , som kännetecknades av en viss stagnation.Under år 1976 minskade antaletbesvärsärenden och skedde en återgång till nivå, dvs.drygt 7 000 ärenden. kan på nytt noteras en uppgång. Jämfört med år1977 rör det sig om en ökning med ca 500 ärenden (7 96). Av hela antaletavgjorda ärenden utgör andelen besvärsärenden . Bildenav utvecklingen på de olika departementen är emellertidganska splittrad. Två departement - utbildnings- och arbetsmarknadsdepartementen- uppvisar betydande ökningar såväl i absoluta tal som i procent av det totalaantalet av&jorda ärenden. Inom har antaletbesvärsärenden ökat från 983 (1975) till 1 383 (1978) och utgjorde under år1978 av ärenden. Som jämförelse kan nämnas att så sentsom var motsvarande andel drygt 10 96. KU 1978/79:30 54 merdramatisk har utvecklingen varit inom . Där harantalet besvärsärenden fördubblats . var vartannatärende som avgjordes inom område ettbesvärsärende. Ökningen inom beror främst påändringar i utlänningslagstiftningen . Minskningarbeträffande antalet prövade besvärsärenden kan noteras förförsvars-, kommunikations- och handelsdepartementen. För försvarsdepartementetsdel beror nedgången på att handläggningen av vapenfriärenden i princip avbrötsden i avvaktan på ny vapenfrilag. I mitten av 1978 återupptogshandläggningen av dessa ärenden. Förövriga departement är tendensen oregelbunden eller också ärförändringarna i den ena eller andra riktningen av ganska måttlig omfattning. Tabell I Antalet besvärsärenden hos regeringen åren1971-78 i % av ärenden inom resp. departement KU 1978/79:30 56 inlämnadestatsminister sin ansökan om entledigande (underbilaga 1)till talman på dennes tjänsterum i närvaro av representanter förmassmedia. Talmannen entledigade statsministern och övriga statsrådoch överiämnade ett exemplar av bifogade skrivelse (underbllaga 2) tillstatsministern. översändes exemplar av skrivelsen tillövriga statsråd. TalmanAllard kallade partiledarna till sam\a\ fredagen den 6 oktoberenligt följande tidsschema: GöstaBohman (m) OlaUllsten (fp) LarsWerner (vpk) ThorbjörnFälldin (c) De tre vice talmännen informerades sammadag om de samtal talman haft med partiledarna. hadetalmannen ytteriigare kontakter med och . Undertiden sammanträffade talman med partiledarna och vicetalmännen : KU 1978/79:30 57 ThorbjörnFälldin (telefonsamtal) Då kom ut från talmannens rum läste hanupp bifogade meddelande för de församlade massmediarepresentanterna(underbilaga 3). Onsdagenden lämnade talman i kammaren ett meddelande om tidpunkt förframläggande av förslag om ny statsminister (protokoll 1978/79:9 s.26). Dåöveriäggningarna med partiledarna och vice talmännen inte slutförts till detkammarplenum som utsatts till ajourneradesförhandlingarna till . Viddet fortsatta sammanträdet föreslogtalmannen i ett anförande (protokoll 1978/79:10 s. 43) "att till ny statsminister utse , som avser att bilda enfolkpartiregering i vilken kan komma att ingå personer utan partipolitiskförankring". Detta förslag bordlades. Ienlighet med stadgandet i 5 kap, 2 § riksdagsordningen bordlades förslaget kl, 09,00. Vidsammanträdetyerfögen erinrade talmannen om attförslaget om ny statsminister bordlagts två gånger och att prövningav förslaget kunde ske antingen vid detta sammanträde eller vid ett följandesammanträde, dock . Kammaren beslöt prövaförslaget om ny statsminister vid sammanträdet KU 1978/79:30 58 Därvid avgavs röstförklaringar (protokoll 1978/79:13 s.469) av (), Thorsien (), () och LarsWerner (vpk). Sedantalmannen erinrat om att förslag om ny statsminister skulle prövas av riksdagengenom omröstning upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom godkänner talmannens förslag att till ny statsminister utses den det ej vill röstar nej. Röstar mer än hälften avriksdagens ledamöter nej har kammaren förkastat Vid omröstning genom uppresning förklarades mindreän hälften av kammarens ledamöter ha röstat för nej-propositionen. Underöveriäggningen hade emellertid begärts rösträkning, varför voteringverkställdes med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: hade alltså godkänt talmannens förslagatt till ny statsminister skulle utses . Talmannen utfärdade på vägnar förordnande förstatsministern (underbilaga 4). Efterkammarens sammanträde höll i stora partilokalen i . Onsdagenden anmälde statsminister för destatsråd som han utsett att tillsammans med honom ingå i regeringen. Iomedelbar anslutning till denna anmälan avgav statsministern enregeringsförklaring (protokoll 1978/79:15 s. 5-7). Statsministerns anmälanlades till handlingarna. Vidsammanträdet anmälde talmannen de förändringar som skett ikammarens sammansättning på grund av regeringsskiftet (protokoll1978/79:15 s. 47). För förfarandet vid denna konselj hade rättschefen i statsrådsberedningen upprättat bifogade promemoria(underbilaga 5). Vid konseljen lämnade talmannen bilagda redogörelse(underbilaga 6). Efterkonseljen höll statsminister en presskonferens i stora partilokaleni . KU 1978/79:30 59 Jag begär härmed att bli entledigad frånbefattningen som statsminister. Till Statsministern och övriga statsråd Statsministern har till mig överiämnat enskrivelse med begäran om entledigande. 1 anledning därav och med stöd avbestämmelserna i 6 kap. 6 och 7 §§ regeringsformen entledigar jag statsministernoch övriga statsråd. Jag erinrar om stadgandet i 8 § i samma kapitel: Harregeringens samtliga ledamöter entledigats, uppehåller de sina befattningartill dess ny regering har tillträtt. KU 1978/79:30 60 Talmannen har frågat mig om jag är beredd att bildaen ny icke-socialistisk regering: en folkpartiregering, som kan komma att hainslag av personer utan partipolitisk förankring. Jag har svarat ja på denfrågan. regering måste bli arbetsduglig och handlingskraftig. Eftersom det är frågaom en minoritetsregering måste den skapa bred politisk förankring i riksdagenför sina förslag. Den måste kunna nå bra lösningar i de viktiga frågor som stårframför oss: som att bekämpa arbetslöshet, fortsätta att stärka ekonomin ochförbättra skattesystemet. En huvuduppgift är att utforma en energipolitik somkan fl brett stöd i och som innebär en trygg energiförsörjning, medskärpta krav på säkerhet för olika energislag. Vårbedöming är att den regering talmannen nu föreslår borde ha godaförutsättningar att samla kring en ansvarsfull politik för landetsbästa. Sedan denna dag godkänt mitt förslag omny statsminister förordnar jag enligt 6 kap. 4 § regeringsformen vara statsminister. KU 1978/79:30 61 Förfarandet vidkonseljen (regeringsskifteskonseljen) Hans Maj:t Konungen är ordförande vid konseljen(5 kap. 1 § regerings formen). De avgående statsråden deltarinte i konseljen. Vid konseljen förs protokollenligt vanliga regler [se förordningen (1975:1) om protokoll och expeditioner iregeringsärenden m. Konseljens inledande del äroffentlig. Under denna del (avsnitt II p. 1-7) står konseljsalens dörrar öppna. Talmannen och statsråden samlasi konseljsalen. Statsråden ställer sig vid sina platser vid konseljbordet(namnskyltar finns vid platserna)- se vidare punkten 4 där principerna förplaceringen anges. Hans Maj:t Konungen kommer in ikonseljsalen och hälsar på talmannen och statsministern. Hans Maj:t Konungen går runtbordet och hälsar på statsråden som därvid presenteras av statsministern. Hans Maj:t Konungen, talmannenoch statsråden sätter sig vid konseljbordet. Hans Maj:t Konungen sättersig vid bordets, från dörren sett, övre kortända. Talmannen sätter sig tillhöger om Hans Maj:t Konungen. Statsministern sätter sig till vänster om HansMaj;t Konungen. Avgörande för placeringen av övriga statsråd är i första handvem som har varit statsråd längst tid. Härvid tas hänsyn också till tiden somstatsråd i tidigare regeringar. Bland dem som har varit statsråd till levnadsåren äldste företräde. Skulle två eller flera statsråd varafödda avgörs placeringen av födelsetiden . Det statsråd sommed tillämpning av dessa principer är främst sätter sig till KU 1978/79:30 62 högerom talmannen, del statsråd som kommer därnäst sätter sig till vänster omstatsministern osv. (7 kap. 8 § regeringsformen).' Hans Maj:t Konungen öppnarkonseljen och hälsar de närvarande välkomna. Talmannen redogör för den iregeringsformen 6 kap. 2-4 §§ fastlagda proceduren vid utseende avstatsminister och för det förslag som han har lagt fram samt beslutmed anledning av detta. Hans Maj:t Konungen konstateraratt regeringsskifte enligt 6 kap. 4 § regeringsformen nu har skett. Med Hans Maj:t Konungens konstaterande är den"öppna" delen av konseljen avslutad. Talmannen samt ev. närvarandeallmänhet avlägsnar sig. Dörrarna till konseljsalen stängs. Statsministern redogör förinnehållet i den regeringsdeklaration som han tidigare har lämnat iriksdagen. Hans Maj:t Konungen förklararkonseljen avslutad. 'Det förutsätts att samma placeringsprincip skall gälla såväl vid följandekonseljer som vid regeringssammanträdena. KU 1978/79:30 63 Sedan statsminister den 5 oktoberbegärt att bli entledigad från sin befattning beviljade jag honom ochövriga statsråd entledigande. Eftersamråd med företrädare för varje partigrupp inom och överiäggning medvice talmännen föreslog jag att till ny statsministerutse . Detta förslag godkändes av och jaghar på vägnar utfärdat förordnande för den nye statsministern, som anmält de av honom utsedda statsråden för . KU 1978/79:30 64 PMangående personskiften i i anslutning till regeringsskiftethösten I samband med att den socialdemokratiska regeringeni avlöstes av en koalitionsministär bestående av representanterför , moderata samlingspartiet och ingicks enöverenskommelse mellan partierna om vissa personalfrågor inomregeringskansliet. Enligt denna överenskommelse förutsattes tjänstemän medpolitiska uppgifter, dvs. statssekreterarna och informationssekreterarna, lämnasina uppgifter i . Statssekreterarna skulle emellertidställas till den nya regeringens förfogande för rentadministrativa uppgifter. Den nya regeringen skulle enligt överenskommelsenerbjuda alla statssekreterare som så önskade annat, likvärdigt arbete inomstatsförvaltningen. Vid regeringsskiftet träffades enöverenskommelse med likalydande innehåll. Denföljande redovisningen avser de faktiska personalförändringarna under periodenfrån regeringsskiftet t. o. m. månad1979 när det gäller statssekreterare, informationssekreterare och sakkunnigamed huvudsakligen politiska uppgifter. Beträffande de avgångna och tillsattastatssekreterarna och informationssekreterarna har också uppgifter inhämtats omnuvarande sysselsättning resp. tidigare sysselsättning (närmast föreförordnandet). I samband med regeringsskiftet entledigades tolvstatssekreterare.