bet · G201SkU55 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av propositionen 1978/79:160 om fortsatt reformering avinkomstskatten, m. m. jämte motioner Regeringen (budgetdepartementet) föreslår iproposilionen 1978/79: 160 alt antar vid proposilionen fogade förslagtill 1. lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, 2. lag om ändring ikommunalskattelagen (1928: 370), 3. lag om ändring i taxeringslagen(1956:623), 4. lag om ändring i uppbördslagen(1953:272), 5. lag om ändring i lagen(1958:295) om sjömansskall. 6. lag om ändring i lagen(1965:269) med särskilda beslämmelser om kommuns och annan menighelsuldebitering av skatt, m. m.. 7. lag om ändring i lagen(1961:436) om församlingsstyrelse, 8. lag om upphävande avförordningen (1972: 140) om skattebortfallsbidrag, 9. lag om ändring i lagen (1970:172) om begränsning av skatt i vissa fall, 10. lag om skattelättnad för vissagåvor, 11. lag om ändring i lagen(1941:416) om arvskatt och gåvoskall, 12. lag om ändring istämpelskattelagen (1964:308), 13. lag om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring, 14. lag om ändring i lagen(1976:380) om arbetsskadeförsäkring, 15. lag om ändring i lagen(1978:423) om skattelättnader för vissa sparformer. Detunder 7 angivna förslaget har upprättals i samråd med chefen förkommundepariementet och de under 13 och 14 upptagna förslagen i samråd medchefen för . I propositionen lämnas förslag om en fortsattreformering av inkomst-skatlen. Marginalskattesänkningar föreslås årsinkomster mellan ca . Den största sänkningen, med 5procentenheter, genomförs i skikten mellan . Vidareföreslås att en marginalskattespärr införs, enligt vilken den sammanlagdastatliga och kommunala marginalskatten inte får överstiga en viss gräns. Dennaföreslås utgöra i inkomstskikt upp till 30 basenheter - , år1980 - och för inkomstdelar därutöver. Den gällande regeln om begränsningav det totala skatteuttaget, den s, k, 80/85-procentregeln, föreslås anpassadtill marginalskattetaket, I 1978179. SkU1978/79:55 2 1 propositionen redovisas denlagtekniska regleringen av den reform av del kommunala skatteunderlaget somulgör ett led i propositionen om den kommunala ekonomin (prop. 1978/79: 95).Grundavdraget vid den kommunala inkomsttaxeringen föreslås i del sammanhangethöjt från . till , medan det statliga grundavdraget föreslåsslopat. Den särskilda skattereduktionens storlek anpassas till de nya reglernaför grundavdragen och en teknisk anpassning av den statligainkonistskatteskalan genomförs. Även utformningen av folkpensionärernas skattelättnaderbehandlas i propositionen. En utredning om dessa frågor aviseras. Vidare föreslås i propositionen att en begränsadavdragsrätt införs vid inkomstbeskattningen för gåvor till bl. Avdrag föreslås ske i form avskallereduktion. 1 propositionen redovisas att den sammanlagda effekten påstatsbudgeten till följd av dels de nu föreslagnainkomstskattelätlnaderna. dels de ökade bidrag som har föreslagits iproposilionen om den kommunala ekonomin kan beräknas till ca 4450 milj. kr.Förslag har i propositionen med riktlinjer för energipolitiken (prop.1978/79:115) lagts om vissa energi-skatteskärpningar som beräknas öka statensinkomster med ca 600 milj. kr. kommer också förslag att framläggas omall värdet av anställdas bilförmån skall ingå i underiaget för arbetsgivaravgifteroch att barnomsorgsavgift skall erläggas också av egenföretagare. Dessa två förslagberäknas komma atl medföra en förstärkning med ca 700 milj. kr. Som ytteriigare inkomstförstärkning föreslås iproposilionen en höjning av stämpelskatten vid förvärv av fast egendom och avtomträtt samt vid inteckning. Höjningen beräknas inbringa drygt 550 milj. kr.Ställningstagande till hur återstående finansieringsbehov skall läckasföreslås ske . Till dess skall en snabbutredning la fram material som kanbelysa olika former av bruttoskalter som är tänkbara som alternativ förfinansieringen. Det betonas i propositionen att en finansiering av deföreslagna reformerna är nödvändig. De nyareglerna föreslås tiäda i kraft den . De i propositionen intagna föri'aitningsförslagen ärföljande: SkU1978/79:55 3 Lag omändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenom föreskrivs i fråga omlagen (1947:576) om statlig inkomstskatt' dels att 8§, 9§ 2 och 3 mom,, 10§ 1 mom, saml 11 § I mom.skall ha nedan angivna lydelse. dels atl i lagen skall införas en ny paragraf, 10 a S. avnedan angivna lydelse. Föreslagen lydelse 8 §2 Skattskyldig jysisk person, som varit här i riket bosattunder beskattningsåret, äger all å den laxerade inkomsten åinjuia statligtgrundavdrag, varvid 48§ 2 och 3 mom. saml 49 § kommunalskallelagen skola ägamotsvarande till-lam p ning. Förening, som är hänföriig under 53§ I mom. första stycket e) kommunalskattelagen, äger att från den taxeradeinkomsten åtnjuta stalligl grundavdrag med . 2 mom. Har skatlskyldig varit bosatt här i riket under hela eller någon del av heskaliningsåret och har skatieförmågan varit väsentligen nedsatt av sådan anledning, som anges i 50S 2 mom. andra, tredje eller fjärde stycket kommunalskallelagen (1928: 370).,/?// efter taxeringsnämndens eller, om besvär anförts eller särskild framställning därom gjorts senast den 30juni året näst efler taxeringsåret, \äns-yatter\i prövning den skaltskyldiges taxerade inkomst minskas med avdrag enligt bestämmelserna i nämnda lagrum. Vad härefter återstår avrundas nedål till helt hundratal kronor och utgör beskattningsbar inkomst. 2 ni o ni . För skatlskyldig fysiskperson, som varit här i riket bosatt tmder hela eller någon del avbeskattningsåret, utgöres den beskattningsbara inkomsten av den taxeradeinkomsten, minskad med del statliga grundavdrag, vartill den skaitskyldige ärberättigad. Den beskattningsbara inkomsten skall angivas i helt hundratal kronor,så att överskjutande belopp, som icke uppgår till helt hundratal kroiu>r.bortfaller. Finnes skatlskyldigs skatteför måga hava varit väsentligen ned satt av anledning, varom i 50 § 2 mom. andra, tredje eller fjärde stycket kommunalskallelagen {\92H:310).fÖrmäles, må efter taxeringsnämndens eller, om besvär anförts eller ocksärskild framställning därom gjorts året näst eflertaxeringsåret, läns- ' Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:770. 2 Senastelydelse 1977:573. 1978/79: 86. SkU1978/79:55 4 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse rätlens beprövande den skatlskyl-diges laxerade inkomstminskas. förutom med statligt grundavdrag. med ytterligare avdrag enligt bestämmelsernai nämnda lagrum. Vad härefter återstår avrundas nedåt till helt hundratalkronor och utgör jör skattskyldig, som nämnts, beskattningsbar inkomst. För förening, som äger rätt tillgrundavdrag enligt 8§, utgöres den beskattningsbara inkomsten av den laxeradeinkomslen minskad med statligt grundavdrag. 3 mom.' Ha makar, som under beskattningsåret levttillsammans och under någon del därav varit bosatta här i riket, båda hafttaxerad inkomst, skall beskattningsbar A-inkomst och beskattningsbar B-inkomstför dem båda beräknas enligt följande. Med A-inkomst förslås inkomst av tjänst, dock ickeperiodiskt understöd eller därmed jämförlig periodisk intäkt som avses i 31 §kommunalskallelagen, samt inkomst av jordbruksfaslighet och rörelse om denskattskyldige varit verksam i förvärvskällan i ej bloll ringa omfattning. MedB-inkomst förstås övriga inkomster. Beskattningsbar A-inkomslM/t,'ö- Beskattningsbar A-inkomst ui- res av det sammanlagda beloppet görs av det sammanlagda beloppet av den skattskyldiges A-inkomst av den skattskyldiges A-inkomst minskat med allmänna avdrag, för- minskat med allmänna avdrag, för lustavdrag, grundavdrag och så- lustavdrag och sådant avdrag som dant avdrag utöver grundavdrag avses i 2 mom./iiJrv/fl stycket. Be- som avses i 2 mom. andra stycket. skattningsbar A-inkomst avrundas Beskattningsbar A-inkomst avrun- nedål till helt hundratal kronor, så das nedåt till helt hundratal kronor. aU överskjutande belopp, som icke så atl överskjutande belopp, som uppgår till helt hundratal kronor, icke uppgår lill helt hundratal kro- bortfaller, nor. BeskattningsbarB-inkomsl uig/i- görs av skillnaden mellan den res avskillnaden mellan den skaU- skaltskyldigesbeskattningsbara in- skyldiges beskattningsbara in- komst, beräknad enligt 2 etter 4 komsl, beräknad enligi 2 mom., mom., och den beskailningsbara och denbeskailningsbara A-inkom- A-inkomslén. Nuvarande lydelse 10 § / mom. Statlig inkomstskatt utgårför fysiska personer, oskifta dödsbon och familjestiftelser med viss isärskild ordning bestämd procent av nedan angivna grundbelopp. * Senaste lydelse 1970:163. * Senastelydelse 1978:912. när beskattningsbar inkomst icke överstiger 3 basenheterenligt lagen (1977:1071) om basenhet enligt I0§ I mom. lagen (1947: 576) omstatlig inkomstskatt: 2 procentav den beskattningsbara inkomsten; när beskattningsbar inkomst översliger 9 10 11 12 13 14 16 20 30 Ändå att statlig inkomstskatt skalluttagas med av grundbeloppet, må likväl icke den å någon delav den beskattningsbara inkomsten belöpande skatten uppgå till högre belopp änsom motsvarar av denna inkomstdel. avses i denna lag stiftelse, somenligt de för densamma gällande stadgar har till huvudsakligt ändamål atttillgodose viss familjs, vissa familjers eller bestämda personers ekonomiskaintressen. Föreslagen lydelse 10 § Statlig inkomstskatt utgårför fysiska personer, oskifla dödsbon och familjestiftelser med viss i särskildordning bestämd procent av nedan angivna grundbelopp. när beskattningsbar inkomst icke överstiger / basenhetenligt lagen (1977:1071) om basenhet enligt I0§ I mom. lagen (1947: 576) omstatlig inkomstskatt: / procentav den beskattningsbara inkomsten; när beskattningsbar inkomst överstiger / men icke 4 basen 'ör / basenhet och 4 basenheter och " SkU1978/79:55 6 Ändå att statlig inkomstskatt skalluttagas med av grundbeloppet, må likväl icke den å någon delav den beskattningsbara inkomsten belöpande skatten uppgå till högre belopp änsom motsvarar av denna inkomsldel. avses i denna lag stiftelse, somenligt de för densamma gällande stadgar har lill huvudsakligt ändamål alllillgodose viss familjs, vissa familjers eller bestämda personers ekonomiskaintressen. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vid beräkning av statlig inkomstskattgäller jöljande i fråga om fysisk person, som varit bosatt här i riket underheta eller någon del av beskattningsåret, och Jör oskiftal dödsbo efter den somvid sin död var bosatt här. Statlig inkomslskalt las inie ni i den mun den tillsammansined inkomslskalt överstiger av någ(m del av den beskattningsbarainkomslen upp lill 30 basenheter och av någon del av denbeskattningsbara inkomsten därutöver. Har skattskyldig inkomst som enligt kommunalskattelagen(1928: 370) beskattas i annan kommun än hemortskommunen anses inkomst ihemortskommunen utgöra den högsta delen av den sammanlagda inkomslen. Harskattskyldig inkomst i två eller Jlera kommuner utom hemortskommunen skall denstörsta av dessa inkomster anses utgöra den högsta delen av den sammanlagdainkomsten i nämnda kommuner. Uppgår inkomst i två eller flera kommuner tillsamma belopp skall inkomst i den kommun som har den högsta skattesatsen, ansesutgöra den högsta delen av den sammanlagda inkomsten. Motsvarande skall gällavid sådan fördelning som avses i 60§ kommunalskallelagen. Skull makars inkomster läggas samman enligt II § I mom. beräknas statliginkomstskatt med ingångspunkt i de regler som enligt tredje stycket ovangäller för make SkU 1978/79:55 som har den högsta A-inkomsten. Bestämmelserna tillämpasdärvid som om denne make var skatlskyldig även för andra makens B-ink(nnst.Har makarna skilda hemortskommuner anses hemortskommunen Jör maken med denhögsta A-inkomsten vara makarnas gemensamma. År makarnas inkomster lika storaskall den kommun där skattesatsen är högst anses som hemortskommun. / mom. Äkta makar, som underbeskattningsåret levt tillsammans, taxeras en var för sin inkomst, varvidanvisningama lill 52§ kommunalskallelagen (1928: 370) äga motsvarandetillämpning. Har vid dylik taxering avdrag,varom i 4§ I mom. förmäles. helt eller delvis ej kunnat utnyttjas ä den enamakens inkomst, må bristen avräknas å den andra makens inkomst. Avdrag, som i 9§ 2 mom, andra stycket sägs. beräknas förvardera maken för sig, varvid bestämmelserna i 52 § 1 mom, fjärde och femtestyckena kommunalskattelagen (1928:370) äga motsvarande lill-lämpning. Avdrag, som i 9§ 2 mom. första stycket sägs. beräknas förvardera maken för sig, varvid bestämmelserna i 52 § I mom, fjärde och femtestyckena kommunalskallelagen (1928:370) äga motsvarande till-lämpning. 1 fall då endast ena maken har beskattningsbar inkomst,beräknas skatten på hans beskattningsbara inkomst utan uppdelning ibeskattningsbar A-inkomst och beskattningsbar B-inkomsl, Ha båda makarna beskattningsbar inkomst, beräknas skattenenligt sjätte-/»'o/k/c' styckena. Har båda makarna beskattningsbar inkomst, beräknasskallen enligt syatte-åttonde styckena. Skallpå beskattningsbar A-inkomst beräknas för vardera maken för sig. Ha makarna enbart beskattningsbar B-inkomst. beräknasskatten på det sammanlagda beloppet av dessa inkomster och fördelas på makarnaefter förhållandet mellan de beskattningsbara inkomsterna. I annat .fall sammanlägges beskattningsbar B-inkomst hosmake, Beskattningsbar B-inkomst hos make. som har den lägstabeskattningsbara A-inkomsten, sammanläggs med andra makens beskattningsbarainkomst. Därefter beräknas skatt med tillämpning av 10 § 1 mom. på summan avnämnda B-inkomsl och andra makens beskatl- " Senaste lydelse 1976:68. som har den lägsta beskattningsbara A-inkomsten, medandra makens beskattningsbara inkomst. Därefter beräknas skall med tillämpningav 10 § I mom. på summan av nämnda B-inkomsl och andra makens beskattningsbarainkomst. Skatten på makamas B-inkomster utgör skillnaden mellan den sålundaberäknade skatten och den skatt som belöper på den i nämnda summa ingåendebeskattningsbara A-inkomsten. Skatten på B-inkomst fördelas på makarna efterförhållandet mellan deras beskattningsbara B-inkomster, Bestämmelserna i 3mom, skola därvid iakttagas. Om det sammanlagda beloppet av makars B-inkomster ickeöversliger , skola dessa inkomster vid tillämpning av detta momentanses som A-inkomst. Skatten på makamas B-inkomster ulgörskillnaden mellan den sålunda beräknade skatten och den skatt som belöper påden i nämnda summa ingående beskattningsbara A-inkomsten, Skatten på B-inkomstfördelas på makarna efter förhållandet mellan deras beskattningsbara B-inkomster,Bestämmelserna i 10§ 3 mom, skola därvid iakttagas. Vid tillämpning av detta moment skall, om det sammanlagdabeloppet av makars B-inkomster inte överstiger , dessa inkomsteranses som A-inkomst, Vidare skatt av vardera makensbeskattningsbara inkomst anses som A-inkomst. Sammanlagda beloppet av skatt påmakes beskattningsbara A-inkomst och B-inkomst utgör makes statligainkomstskatt. Denna lag träder i kraft den Ijanuari 1980 och tillämpas första gången vid taxering. Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs att I9§, 48§ 2 och 3 mom,, 53§ 1mom., punkt 14 av anvisningama till 21 §. punkt 9 av anvisningarna till 24 §,punkt 9 av anvisningama till 28 § samt punkt 12 av anvisningarna till 32 §skall ha nedan angivna lydelse. Till skattepliktig inkomst enligt denna lag räknas icke:vad som vid bodelning eller eljest på grund av giftorätt tillfallit make ellervad som förvärvats genom arv, testamente, fordel av oskift bo eller gåva; Senaste lydelse 1978:944. vinst å icke yrkesmässig avyttringav lös egendom i andra fall än som avses i 35 § 3 eller 4 mom,: vinst i svenskt lotteri eller vinstvid vinstdragning på här i riket utfärdade premieobligationer och ej hellersådan vinst i utländskt lotteri eller vid vinstdragning på utländskapremieobligationer, som uppgår lill högst ; ersättning, som på grund av för-säkringjämlikt lagen(1962: 381) om allmän försäkring, lagen (1954: 243) om yrkesskadeförsäkringeller lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring tillfallit den försäkrade, omicke ersättningen grundas på förvärvsinkomst av eller högre beloppför år eller utgör föräldrapenning, så ock sådan ersättning enligt annan lageller särskild författning, som utgått annoriedes än på grund avsjukförsäkring, som sagts, till någon vid sjukdom eller olycksfall iarbete eller under militärtjänstgöring eller i fall som avses i lagen (1977:265) om stalligl personskadeskydd eller lagen (1977: 267) omkrigsskadeersättning till sjömän om icke ersättningen grundas påförvärvsinkomst av eller högre belopp för år. ävensom ersättning,vilken vid sjukdom eller olycksfall tillfallit någon på grund av annanförsäkring, som icke lagils i samband med tjänst, dock att till skattepliktiginkomst räknas ersättning i form av pension eller i form av livränta i den månlivräntan är skattepliktig enligt 32 § I eller 2 mom,, så ock ersättning somutgår på grund av trafikförsäkring eller, med nedan angivel undantag, annanansvarighetsförsäkring eller på grund av skadeståndsförsäkring och avserföriorad inkomst av skaltepliktig natur; ersättning, som på grund av för-säkringjämlikt lagen(1962: 381) om allmän försäkring, lagen (1954: 243) om yrkesskadeförsäkringeller lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring tillfallit den försäkrade, omicke ersättningen grundas på förvärvsinkomst av eller högre beloppför år eller ulgör föräldrapenning, så ock sådan ersättning enligt annan lageller särskild författning, som utgått annoriedes än på grund av sjukförsäkring,som sagts, till någon vid sjukdom eller olycksfall i arbete eller undermilitärtjänstgöring eller i fall som avses i lagen (1977: 265) om statligtpersonskadeskydd eller lagen (1977: 267) om krigsskadeersätlning till sjömän omicke ersättningen grundas på förvärvsinkomst av eller högre beloppför år, ävensom ersättning, vilken vid sjukdom eller olycksfall tillfallit någonpå grund av annan försäkring, som icke tagits i samband med tjänst, dock atttill skattepliktig inkomst räknas ersättning i form av pension eller i form avlivränta i den mån livräntan är skattepliktig enligt 32 § I eller 2 mom,, såock ersättning som utgår på grund av trafikförsäkring eller, med nedan angivetundantag, annan ansvarighetsförsäkring eller på grund av skadeståndsförsäkringoch avser förlorad inkomst av skattepliktig natur; ersättning på grund avansvarighetsförsäkring enligt grunder som fastställts i kollektivavtal mellanarbetsmarknadens huvudorganisationer till den del ersättningen utgår under deförsta trettio dagama av den tid den skadade är arbetsoförmögen och beräknas såatt ersättningen uppgår för insjuknandedagen till högst och förövriga dagar till högst för dag; SkU1978/79:55 10 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse belopp, som till följd avförsäkringsfall eller återköp av försäkringen utgått på grund avkapitalförsäkring; ersättning på grund av skadeförsäkring, dock ej i den mänköpeskilling, som skulle hava influtit därest försäkrad egendom i ställetförsålts, varit att hänföra till intäkt av jordbruksfastighet, av annanfastighet eller av rörelse eller i den mån ersättningen eljest motsvarar sådanskattepliktig intäkt eller motsvarar sådan avdragsgill omkostnad, vilken är althänföra till någon av nämnda förvärvskällor; vinstandel, återbäring eller premieåterbetalning, somutgått på grund av annan personförsäkring än pensionsförsäkring eller sådansjuk- eller olycksfallsförsäkring som tagils i samband med tjänst, samtvinstandel, som utgått på grund av skadeförsäkring, och premieåterbetalning pågrund av skadeförsäkring, för vilken rält till avdrag för premie ickeförelegal; ersättning jämlikt lagen (1956: ersättning jämlikt lagen (1956: 293) om ersättning åt smittbärare 293)om ersättning åt smittbärare om icke ersättningen grundas på om ickeersättningen grundas på förvärvsinkomst av el- förvärvsinkomstav el ler högre belopp för år; ler högre belopp för år; periodiskt understöd eller därmedjämförlig periodisk intäkt, i den mån givaren enligt 20 § eller punkt 5 avanvisningarna till 46 § icke är berättigad till avdrag för ulgivet belopp; stipendier lill sluderande vid undervisningsanstaltereller eljest avsedda för mottagarens utbildning; studiestöd enligt 2. 3 eller 4 kap, studiestödslagen(1973: 349), internalbi-drag, återbetalningsplikiiga studiemedel ochresekostnadsersättning enligt 6 och 7 kap, samma lag samt sådant särskiltbidrag vilket enligt av regeringen eller statlig myndighet meddeladebestämmelser utgår till deltagare i arbetsmarknadsutbildning samt med dem ifråga om sådant bidrag likställda, och äger i följd härav denbidragsberättigade icke göra avdrag för kostnader som avsetts skola bestridasmed bidrag av förevarande slag; lön eller annan gottgörelse, för vilken skall eriäggasskatt enligt lagen (1958: 295) om sjömansskaU; kontantunderstöd, som utgives av arbetslöshetsnämnd medbidrag av statsmedel; handikappersättning enligt 9 kap, lagen om allmänförsäkring, så ock hemsjukvårdsbidrag, som utgår av kommunala ellerlandstingskommunala medel till den vårdbehövande; kommunalt bostadstillägg enligt lagen (1962:392) omhustrulillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension; kommunaltbostadstillägg till handikappade; bostadsbidrag som avses i förordningen (1976: 263) omstatliga bostadsbidrag till barnfamiljer, förordningen (1976:262) omstatskommunala bostadsbidrag eller förordningen (1977:392) om statskommunalabostadsbidrag till vissa folkpensionärer m.fl,; sådan gottgörelse för utgift eller kostnad soniarbetsgivare uppburit från personalstiftelse ur medel, för vilka avdrag ickemedgivits vid taxering, vid första tillfälle dylika medel finnas i stiftelsen: gottgörelsesom arbetsgivare uppburit från pensionsstiftelse, till den del stiftelsen ej ägt andra medel för atl lämna gottgörelsenän sådana för vilka avdrag icke åtnjutits vid avsättning till stiftelsen; kompensation av staten för bensinskatt på bensin somförbrukats vid yrkesmässig användning av motorsåg. Beträffande vissa försäkringsbelopp som utgår lilllantbrukare m. fl. gäller särskilda bestämmelser i punkt 16 av anvisningamalill 21 §. (Se vidare anvisningarna.) 2 mom.= Skatlskyldig fysisk person, som varit här i riket bosalt under hela beskattningsåret, äger alt å den i hemortskommunen taxe rade inkomslen åtnjuta kommunalt grundavdrag med . Har skatlskyldig under beskattningsåret uppburit löneller annan gottgörelse som' utgör skattepliktig inkomst enligt lagen (1958:295) om sjömansskatt skall grundavdraget minskas med en tolftedel för varjeperiod för vilken den skattskyldige uppburit beskattningsbarinkomst enligt nämnda lag samt enligt 1 § 2 mom. lagen skattepliktigdagpenning. Det sålunda beräknade grundavdraget avrundas uppåt kronor. 3 mom. Skaitskyldig fysisk person, som varit här i riket bosatt endast under en del av beskatt ningsåret, äger i hemortskommu nen åtnjuta kommunalt grundav drag som för varje kalendermånad eller del därav, varunder han varit här i riket bosalt, utgör en tolftedel av . Härvid gäller be stämmelserna i 2 mom. andra styc ket. som så lunda erhåttes, avrundas uppåt till heh tiotal kronor. 2 mom. Skaitskyldig fysisk person, som varit här i riket bosatt under hela beskattningsåret, äger alt å den i hemortskommunen taxe rade inkomsten åtnjuta kommunalt grundavdrag med . Har skatlskyldig under beskatl-ningsårel uppburit löneller annan gottgörelse som utgör skattepliktig inkomst enligt lagen (1958:295)om sjömansskatt skall grundavdraget minskas med för varje period för vilken den skatlskyldige uppburit beskattningsbar inkomstenligt nämnda lag saml enligt 1 § 2 mom. lagen skattepliktig dagpenning. 3 mom. Skatlskyldig fysisk person, som varit här i riket bosatt endast under en del av beskatt ningsåret, äger i hemortskommu nen åtnjuta kommunalt grundav drag med för varje ka lendermånad eller del därav, varun der han varit här i riket bosatt. Här vid gäller bestämmelserna i 2 mom. andra stycket. / mom.* Skyldighet att erläggaskatt för inkomst åligger så framt ej annat föreskrives i denna lag eller isärskilda bestämmelser, meddelade på grund av överenskommelse eller beslut,varom i 72 och 73 §§ sägs: a) fysiskperson: under vilken han varit här i riket bosatt: