bet · G201KrU24 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av propositionen 1978/79:100 såvitt gäller anslag till kulturändamåloch internationellt-kulturellt samarbete jämte Regeringen har i propositionen1978/79: 100 bilaga 12 () under punkten B 1 (s, 18-21)föreslagit att till : Förvaltningskostnader /80 anvisa ett förslagsanslag av . I detta sammanhang behandlar utskoltet motionerna 1978/79: 1287 av m.fi. (m) vari, såvitt nu är i fråga, med hänvisning lill vad som anföns imotionen 1978/79: 1108 yrkas att 1. anhåller att regeringen gör enutvärdering och en översyn av , 2. uttalar att slalens kulturråd skallta kvalitelshänsyn i sin verksamhet, 1978/79: 1298 av (apk)och (apk) vari, såvitt nu är i fråga, yrkas att lillStatens kulturråd: Förvaltningskostnader för /80 anvisar ettförslagsanslag av . (yrkande I). Enligt det beslut som riksdagennyligen fattat med anledning av finansutskottels belänkande 1978/79:20 är deti nuvarande ekonomiska läge ofrånkomligt att stor återhållsamhet visas i frågaom förslag lill anslagshöjningar. Detta har utskottet beaktat såväl vid behandlingenav nu förevarande anslag som vid bedömningen av olika motionsvis framförda ochi det följande redovisade förslag om ökade medelsanvisningar. Utskoltet, somkonstaterar att det i propositionen föreslagna anslaget till kulturrådetsförvaltningskostnader ger utrymme bl. a. för en viss personalförstärkning, kanmol den angivna bakgrunden inte tillstyrka yrkande I i motionen 1978/ 79: 1298. 1 1978/79. KrU 1978/79:24 2 Vad beträffar det i motionen1978/79: 1287 framförda yrkandet om en utvärdering och översyn av verksamhetenvid får utskottet först framhålla att rådet ännu inte variti verksamhet mer än . Den verksamhetsperiod som rådet har bakomsig måsle naturligen i hög grad ha haft karaktär av ett uppbyggnadsskede undervilket rådet fortlöpande övervägt sina arbetsformer. Utskoltet förutsätter attrådet även fortsättningsvis prövar hur verksamheten bäst skall bedrivas för attrådet skall kunna fylla sin uppgift. Utskottet avstyrker motionen 1978/79:1287, yrkande I. Den i samma motion aktualiserade frågan om kravet påkvalitet i kulturverksamheten diskuterades ingående vid behandlingen av 1974års kulturproposition. betonade därvid i betänkandet KrU 1974:15 de stora svårigheter som det erbjuder att i ett begränsat antal kortfattatformulerade punkter ange målen för den statliga kulturpolitiken. Det var därförenligt utskottets uppfattning helt naturligt alt synpunkter med vidsträcktgiltighet inom det kulturpolitiska området inte kommit till direkt uttryck i dei propositionen föreslagna målformuleringarna. Vad särskilt beträffade kravetpå kvalitet i konstnärliga sammanhang konstaterade utskottet att detta krav lågbakom åtskilliga ståndpunktstaganden i propositionen utan att det givits"målkaraktär". Utskottet framhöll särskilt de svårigheter i fråga ombedömningskriterier m. m. som alltid är förknippade med kvalitetsbedömningar påkonstnärliga områden. Utskottet finner det uppenbart att i olikasammanhang skall ta hänsyn till kvalitetssynpunkter men vill - ianslutning till det refererade uttalandet vid riksdag - framhållaatt det är svårt att ange i vilken omfattning ett kvalitetsbegrepp skall läggastill grund för ståndpunktstaganden. Utskottet anser inte att det finns någonanledning för alt göra del i yrkande 2 i motionen 1978/79: 1287föreslagna, allmänt hållna uttalandel om kvalitelshänsyn. Detta yrkande avstyrksalltså. Underåberopande av det anförda hemställer utskottet 1. att riksdagenmed bifall till propositionen 1978/79: 100 och med avslag på motionen 1978/79:1298, yrkande I, till : Förvaltningskostnader för budgetåret1979/80 anvisar ett förslagsanslag av , 2. att riksdagenavslår motionen 1978/79: 1287, yrkandena 1 och 2. : Utrednings-, utvecklings- ochinformationsverksamhet. Regeringen har under punkten B 2 (s. 21-22) föreslagitriksdagen att till : Utrednings-, utvecklings- ochinformationsverksamhet för /80 anvisa ett reservationsanslag av3 . KrU1978/79:24 3 I delta sammanhang behandlar utskottet motionerna 1978/79: 1289 av m.fl. (m) vari, såvitt nu är i fråga, yrkas att lill Statens kulturråd:Utrednings-, utvecklings- och informationsverksamhet för /80anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . (yrkande I), 1978/79: 1298 av (apk)och (apk) vari, såvitt nu är i fråga, yrkas att tillStatens kulturråd: Utrednings-, utvecklings- och informationsverksamhet /80 anvisar ett reservationsanslag av . (yrkande 2). I propositionen föreslås en höjningav detta anslag med I . En väsentlig del av detta belopp beror dock påatt medel beräknats för utgiftsändamål som tidigare tillgodosetts underkulturrådets förvaltningsanslag. Enligt vad utskottet inhämtat innebärförslaget i propositionen, om man bortser frän överföringen, en höjning med978000 kr. Vid anslagsavvägningen har enligt propositionen särskilt beaktatsbehovet av ökade medel för rådets utvecklingsverksamhet - bl. a. projektenKultur i arbetslivet och Kultur i boendemiljön - och för rådetsinformationsverksamhet. I motionen 1978/79: 1289 uttalas den uppfattningen att denföreslagna anslagshöjningen är alltför kraftig. Motionärerna anser att enminskning kan ske av medlen till informations- och utvecklingsverksamhet ochföreslår därför en anslagssänkning med . En motsatt uppfattning redovisas i motionen 1978/79: 1298i vilken yrkas en höjning av anslaget med . till det av kulturrådetföreslagna beloppet . Utskoltet finner inte skäl tillstyrka vare sig den imotionen 1978/79: 1289 förslagna anslagssänkningen eller den i motionen1978/79: 1298 föreslagna anslagshöjningen. Utskottet ansluter sig till denbedömning av medelsbehovet som gjorts i propositionen. all med bifall tillpropositionen 1978/79: 100 och med avslag på motionerna 1978/79:1289, yrkande1, och 1978/ 79: 1298, yrkande 2, till : Utrednings-, utvecklings-och informationsverksamhet för /80 anvisar ettreservationsanslag av . Bidrag till kulturprogram inom föreningslivet m. m.Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkten B 3 (s. 22-24) ochhemställer I.att antarett inom upprättat och i propositionen som bilaga 12.1 intaget förslag tilllag om ändring i lagen (1976: 1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifterinom verksamhelsomräde. 2. alt till Bidragtill kulturprogram inom föreningslivet m.m. för /80 anvisar ettanslag av , Bidrag till särskilda kulturella ändamål. Regeringenhar under punkten B 5 (s. 29-30) föreslagit alt lill Bidrag tillsärskilda kulturella ändamål för /80 anvisa ettreservationsanslag av . I delta sammanhang behandlar utskottet motionerna 1978/79:608 av . (s) vari yrkas att beslutar all lill Bidrag lill särskildakulturella ändamål anvisa elt i förhållande till regeringens förslag med850000 kr. minskat reservationsanslag av , 1978/79: 1929 av Per () vari yrkas all från reservationsanslaget Bidrag till särskildakulturella ändamål anvisar 1. till /80 ett extra anslag av . för inrättande ochfinansiering av ett baltiskt institut vid , 2. till nuvarande Baltiska institutetför /80 ett anslag av . för institutetsbasorganisation, för anställning av personal och för driftkostnader. 1 motionen 1978/79: 608 uttalas altden betydande höjning av detta anslag som föreslås i propositionen äranmärkningsvärd i synnerhet som några särskilda motiv inte redovisats.Motionärerna framhåller att de i andra motioner framfört angelägna förslag om ökadeanslag lill folkrörelsernas kulturverksamhet och att det mot den bakgrunden ärmotiverat alt begränsa höjningen av förevarande anslag. Motionärerna föreslåren sänkning med . i förhållande lill förslaget i propositionen. Utskottetfår med anledning av denna motion redovisa följande. Det i propositionen föreslagna anslagsbeloppet 5 374000kr. mer än som anvisats för innevarande budgetår. Eftersomvissa utgifts-ändamål föreslås i fortsättningen bli tillgodosedda under andraanslag är den reella höjningen ännu större. Det är sålunda fråga om enbetydande resursförstärkning, och detta sammanhänger, enligt vad utskottetinhämtat, med att behållningen av de särskilda lotterier som åriigen anordnastill förmån för konst, teater och andra kulturella ändamål legal KrU1978/79:24 5 Regeringens möjligheter attanvisa lotlerimedel till investeringar inom kulturområdet har därmed minskat.Det är bl. a. mot denna bakgrund som man bör se förslaget om en höjning avförevarande anslag. Med hänsyn lill del nu anförda anser utskottet inte alldet finns någon anledning att föreslå någon anslagsminskning. Utskottetavstyrker alltså motionen 1978/79:608. Utskottet tillstyrker all riksdagenanvisar del i propositionen föreslagna beloppet . De i motionen 1978/79: 1929 framförda yrkandena innebärinte förslag om någon höjning av anslaget men däremot att genom beslut avriksdagen medel inom anslagets ram skall reserveras dels för det nuvarandeBaltiska institutet, dels för inrättande av ett nytt baltiskt institut vidStockholms universitet. De belopp som föreslås reserverade är . Utskottet får erinra om att del under anslaget regelmässigtberäknas medel dels till olika ändamål inom kulturområdet för vilkabidragsbehovet är regelbundet återkommande, dels för tillgodoseende av nyabehov och för stöd lill nya initiativ, varigenom utveckling och förnyelse avkulturlivet främjas. Utskottet anser inte alt har underlag för ettbeslut om att medel ur anslaget skall reserveras fördel nuvarande . Vad beträffar ett nytt baltiskt institut vid Stockholmsuniversitetet är detta inte ett bidragsändamål som hör hemma under förevarandeanslag. Utskottet avstyrker alltså motionen 1978/79: 1929. Underåberopande av del anförda hemställer utskoltet 1. att riksdagenmed bifall till propositionen 1978/79: 100 och med avslag på motionen 1978/79:608 till Bidrag till särskilda kulturella ändamål för /80anvisar elt reservationsanslag av , 2. au riksdagenavslår motionen 1978/79: 1929. Bidrag till samisk kultur. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag under punkten B 6 (s. 30) och hemställer all till Bidrag tillsamisk kultur för /80 anvisar ett anslag av I . Bidrag till de handikappades kulturella verksamhet.Regeringen har under punkten B 7 (s. 31 -41) föreslagit att 1. godkänna vad i propositionen1978/79: 100 förordats om överförande av Synskadades riksförbunds bibliotek(ill statligt huvudmannaskap, 2. till Bidrag till de handikappadeskulturella verksamhet för /80 anvisa ett anslag av . KrU1978/79:24 6 I detta sammanhang behandlar utskottet motionerna 1978/79: 1302 av (apk)och (apk) vari yrkas att beslutar att med godkännandeav vad i övrigt föreslås till Bidrag lill de handikappades kulturellaverksamhet för /80 anvisa ett anslag av ytterligare 2817000 kr.till Synskadades riksförbunds bibliotek och . till framställning avpunktskriflsböcker eller tillsammans under denna titel ett anslag av 16 123000kr., 1978/79: 1315 av () vari yrkas att hos regeringen anhåller att i utredningen angåendeförbättrad talboksservice för synsvaga även de lässvagas problem beaktas. I propositionen redovisas ett av ensärskild arbetsgrupp framlagt förslag rörande förändring av huvudmannaskapetför Synskadades riksförbunds biblioteksverksamhet. I anslutning lill deltaförslag förordas att staten skall överta hela ansvaret för riksförbundetsbiblioteksverksamhet och för den till knutnastudielilleralursektionen. Folkbildningssektionens verksamhet anses däremotäven i fortsättningen böra bedrivas av förbundet. Del förutsätts att ensärskild organisationskommitté skall svara för visst ytterligareutredningsarbete som ansetts nödvändigt för alt en ändamålsenlig organisationav talboksförsörjningen skall komma till stånd. Ulskotiei tillstyrker regeringens förslag om överförandeav Synskadades riksförbunds bibliotek till statligt huvudmannaskap. I motionen 1978/79: 1315 påpekas alt det finns ettbetydande antal människor som trots alt de har tillräcklig synskärpa har storalässvårigheter som starkt hämmar deras läsförmåga och läsintresse. För dessaläshandi-kappade skulle man relativt snabbt kunna åstadkomma en betydliglättnad genom att ställa talboksresurser till förfogande. I det kommande utredningsarbetetangående förbättrad talboksservice för synsvaga bör därför enligt motionärenäven de lässvagas problem beaktas. Utskottet finner det i hög grad angeläget att man sökerhjälpa de "läs-svaga" alt reducera och helst övervinna sinalässvårigheter. Utskottet har inhämtat att en viss utvidgad försöksverksamhetmed utlåning av talböcker till denna handikappgrupp genomförts. Problemet har alltsåuppmärksammats. Utskottet räknar med att det ägnas fortsatt uppmärksamhet ochatt man därvid beaktar även de upphovsrättsliga och organisatoriska aspekterna.Någon särskild framställning till regeringen i denna fråga anser utskottetdärför inte behövlig. Utskottet avstyrker således motionen 1978/ 79: 1315. Utskottet ansluter sig till den bedömning av medelsbehovetunder anslaget som gjorts i propositionen och avstyrker alltså även motionen1978/ 79: 1302. KrU1978/79:24 7 Under åberopande av det anförda hemställer utskottet 1. alt riksdagengodkänner vad i propositionen 1978/79: 100 förordats om överförande avSynskadades riksförbunds bibliotek lill statligt huvudmannaskap, 2. all riksdagenmed bifall lill propositionen 1978/79: 100 och med avslag på motionen 1978/79:1302 till Bidrag till de handikappades kulturella verksamhet för budgetåret1979/80 anvisar ett anslag av , 3. alt riksdagenavslår motionen 1978/79: 1315. Bidrag till konstnärer m.m. Regeringen har underpunkten B 8 (s. 41-43) föreslagit att lill Bidrag till konstnärer m.m. för /80 anvisa ett reservationsanslag av . 1 detta sammanhang behandlar utskottet motionerna 1978/79: 896 av m.fi. (s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts om bildkonstnärsfond, 1978/79: 1301 av (apk)och (apk) vari yrkas att beslutar att till Bidrag tillkonstnärer m. m. för / 80 anvisa elt reservationsanslag av , 1978/79: 1319 av m. (vpk) vari, såvitt nu är i fråga, yrkas att till Bidrag tillkonstnärer m.m. anvisar elt i förhållande lill propositionen med 4 500000 kr.förhöjt belopp för stöd till produktion av film som är avsedd alt i första handdistribueras på annat sätt än genom vanliga biografer (yrkande 2). Till stöd för del i motionen1978/79: 896 framförda yrkandet har anförts i huvudsak följande. Kulturarbelarnas organisationerhar, framför allt genom Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd(KLYS), drivit kravet att upphovsmännen i första hand skall ersättas församhällets nyttjande av deras verk eller prestationer. Exempel på en sådanlösning utgör biblioteks- och lalboksersättningarna genom Sverigesförfattarfond. Bildkonstnärerna har genom sin fackliga organisation (KRO), medKLYS' stöd, krävt gottgörelse fördet offentliga utnyttjandet av deras verk ochatt denna ersättning skulle tillföras en bildkonstnärsfond. I statliga sammanhang utgår ersättning lill konstnärernavid utställningar endast om konstnärerna själva äger sina verk. Statensutställningsverksamhet sker emellertid huvudsakligen med verk som inte ägs avkonstnärerna. konstaterade 1976 att det var rimligt att konstnärernaersattes för del offentliga bruket av verk som inköpts, i likhet med vad somgäller för den av samhället accepterade ersättningen till författarna för den KrU1978/79: 24 8 offentliga utlåningen av inköpta böcker. Den av riksdagenbegärda utredningen om ett beräkningsunderlag för en visningsersältning harännu inte resulterat i något förslag. Vid tillkomsten av konstnärsnämnden angav dåvarandestatsrådet alt han mot bakgrund av bildkonstnärernas krav om envisningsersättning avsäg att tillgodose delta genom att i andra former ställamedel till bildkonstnärernas förfogande. Dessa andra former innebar enväsentlig uppräkning av anslagen för stipendier eller konstnärsbidrag till denkonstnärsnämnd som inrättades 1976. har arbetat och man kandärför peka på vissa erfarenheter. Det kan inte anses tillfredsställande attbildkonstnärerna åriigen skall behöva förhandla med andra intressegrupper, somdelvis förväntas ha sin huvudförsörjning av anställning, om sin andel avnämndens medel, då denna enligt propositionstext till en betydandedel avser en gottgörelse "i andra former" för det offentliga nyttjandetav deras verk. Del ställer givetvis också de andra grupperna i en svårsituation, nämligen att både vara solidariska med bildkonstnärerna och alttillvarata sina egna gruppers intressen vid fördelningen. Belysande för arbetetinom nämnden är att hälften av ansökningarna gäller bildkonstnärer (ca I 600)och alt dessa skall behandlas av endast fem konstnärsledamöter. Den andrahälften av ansökningarna behandlas av 25 ledamöter. Vi finner att såväl praktiska som principiella skäl talarför att bryta ut bildkonstnärerna ur konstnärsnämnden och bilda en särskildbildkonsl-närsfond. Medlen i en sådan fond bör avse det av beslutadeanslaget till konstnärsnämnden i den del som avser stödet till bildkonstnärernaoch utgör en kollektiv gottgörelse eller ersättning för samhällets utnyttjandeav bildkonst. Det bör i princip ankomma på en fondstyrelse att utforma förslaglill bidragstyper. Regeringen bör återkomma till med förslag tillkonstruktion av en bildkonstnärsfond i enlighet med vad vi här föreslagit. För innevarande budgetår har underdetta anslag anvisats bl. I milj. kr. till försöksverksamhet medprojektbidrag till produktion av film som är avsedd att distribueras på annatsätt än genom de vanliga biograferna. För nästa budgetår föreslås ipropositionen en höjning av detta belopp med , medan för övrigaändamål under anslaget, dvs. konstnärsbidrag och projektbidrag till andraändamål än film, föreslås en höjning med . Kritiska synpunkter på de ställningstaganden i olikafilmfrågor som redovisas i propositionen har framförts i motionen 1978/79:1319. Motionärerna anser bl. a. alt tillräckligt intresse inte visats förfrågan hur den svenska film som vänder sig till en publik utanför biografernaskall få sina krav på mångfald tillgodosedda och inte heller för frågan hur enny filmar-generation skall få tillfälle att utvecklas. I motionen föreslås enhöjning med . av det belopp som i propositionen beräknats lillproduktion av film som är avsedd att distribueras på annat sätt än genom devanliga biograferna. KrU1978/79:24 9 Utskottet får erinra om att detprojektstöd till viss filmproduktion som motionärerna vill ha höjt tillkomgenom beslut av och all medelsanvisningen för ändamålet nui propositionen föreslås öka . Någon ytterligare ökning kanutskottet inte tillstyrka i nu förevarande sammanhang. Utskottet avstyrkermotionen 1978/79: 1319, yrkande 2, men vill nämna att regeringen ipropositionen 1978/ 79: 143 om barn och kultur tagit upp frågan om särskildastatliga insatser för barnfilm och att utskottet i samband med behandlingen avdenna proposition kommer att ta upp även andra filmstödsfrågor. Utskottet avstyrkerockså motionen 1978/79: 1301 till den del det i denna motion framställdayrkandet gäller en höjning av delposten projektbidrag till produktion av film. Med hänvisning till den erinran som utskottet underpunkten 1 gett om kravet på återhållsamhet i fråga om utgiftsökningar avstyrkerutskottet motionen 1978/79: 1301 även till den del den avser en ytterligarehöjningav anslaget Bidrag till konstnärer m. m. Som framgått av det föregående pågår f. n. en utredningvars uppgift är att klarlägga möjligheterna alt konstruera ett system som gerbildkonstnärerna ersättning för att verk som är i upphovsmannensägo visas offentligt. Utskottet vill ånyo framhålla vikten av att dettautredningsarbete, som gäller en för konstnärskåren mycket viktig angelägenhet,bedrivs så snabbt som möjligt. Vid den framtida prövningen av det förslag somutredningen förutsätts lägga fram bör även tanken på inrättande av enbildkonstnärsfond prövas. Vad utskottet nu med anledning av motionen1978/79:896 anfört om ersättning till bildkonstnärerna bör som sinmening ge lill känna för regeringen. Medhänvisning till det anförda hemställer utskottet 1. att riksdagenbeträffande frågan om en höjning av det belopp som i propositionen beräknatstill projektstöd till film med bifall till propositionen 1978/79: 100 och medavslag på motionerna 1978/79: 1301 och 1978/79: 1319, yrkande 2, bådamotionerna såvitt nu är i fråga, beslutar att för detta ändamål skall anvisas1500000 kr.. 2. att riksdagenbeträffande anslagsbeloppet med bifall till propositionen 1978/79: 100 och medavslag på motionerna 1978/79: 1301 och 1978/79: 1319, yrkande 2, bådamotionerna såvitt nu är i fråga, lill Bidrag till konstnärer m. m. /80 anvisar elt reservationsanslag av , 3. att riksdagensom sin mening ger till känna för regeringen vad utskottet med anledning avmotionen 1978/79:896 anfört om ersättning till bildkonstnärerna. KrU1978/79:24 10 Inkomstgarantier för konstnärer. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag under punkten B 9 (s. 44) och hemställer alt till Inkomstgarantierför konstnärer för /80 anvisar eU förslagsanslag av 4 375 000kr. Ersättning åt författare m. fl. för utlåning av derasverk genom bibliotek m.m. Regeringen har under punkten B 10 (s. 44-48)föreslagil att 1. godkänna vad ipropositionen 1978/79: 100 anförts om bibliolekser-sättningens grundbelopp, 2. till Ersättningål författare m.fl. för utlåning av deras verk genom bibliotek m. m. /80 anvisa ett förslagsanslag av . I motionen 1978/79: 1871 av PerOlof m.fl. (c) yrkas, såvitt nu är i fråga, 1. att riksdagenbeslutar om en höjning av biblioleksersättningens grundbelopp med lill 30öre per hemlån fr. o. m. , 2. all riksdagenbeslutar att till ersättning åt författare m. fl. för utlåning av deras verkgenom bibliotek m. m. anvisa ett med 1 milj. kr. förhöjt förslagsanslag av , 3. att riksdagenuttalar sig för att framlida höjningar av biblioteksersättningen relaterastill den allmänna löne- och inkomstutvecklingen. 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omindividuellt beräknad översättarpenning (yrkande 5). Regeringens förslag i fråga ombiblioteksersättningens grundbelopp innebär att de belopp av statsmedel somförs över till författarfonden skall höjas på följande sätt.Beloppen för originalverk höjs för hemlån och från 112 till116 öre för referensexemplar och beloppen för översatta verk från 14 till 14,5öre för hemlån och för referensexemplar. Det förutsätts attdet skall ankomma på regeringen att efter överläggningar med berördaupphovsmannaorganisa-tioner besluta om reglerna för bestämning avförfattarpenning. I motionen 1978/79: 1871 hävdas den uppfattningen att demedel ur förevarande anslag som tillförs författarna skall betraktas somersättning och inte som stöd. Motionärerna anser att denna tanke numera är väletablerad och framhåller att det enligt deras uppfattning varit principielltfelaktigt alt man vid behandlingen av propositioner och motioner angåendebiblioteksersättningen främst tagit hänsyn till de statliga resurserna och vägtanslaget lill biblioteksersättning mot andra insatser inom kultursek- KrU1978/79:24 11 Motionärerna anser alt biblioteksersättningen tillsin storlek bör följa den allmänna löne- och inkomstutvecklingen och att dennaprincip bör slås fast av (yrkande 3). och har isina anslagsframställningar föreslagit en höjning av grundbeloppet, dvs. detbelopp som utgår för hemlån av svensk skönlitteratur, från nuvarande 28 öretill 34 resp. . Övriga belopp förutsätts därvid på sedvanligt sätt höjdai motsvarande mån. Motionärerna anser att en höjning av denna storleksordningär väl motiverad men har efter ingående överväganden och med hänsyn till denallmänna ekonomiska situationen och övriga förstärkningar inom den allmännakultursektorn som föreslås i budgetpropositionen nöjt sig med att föreslå enhöjning med endast utöver vad som föreslås i propositionen. Kostnadenhärför har beräknats till 1 milj. kr. Ulskollet vill till en början erinra om att storleken avde belopp som åriigen tillförs författarfonden av statsmedel påverkas både avgrundbeloppens storlek och av förändringar i antalet hemlån och i antaletreferensexemplar i biblioteken.