bet · G201SkU55 · 1978-12-31 00:00:00 — Tillsaken hör även att frågan om införande av en s. k. produktionsfaktorskatt ärföremål för utredning med sikte på att tidigt redovisa ett preliminärtmaterial. mening bör sålunda avvisa förslaget till nyskatteskala i propositionen och hemställa hos regeringen att nytt förslagföreläggs för beslut . Därmed skulle yrkandet 3 i motionen 2432vara tillgodosett. Riktpunktenvid utarbetandet av ett nytt förslag bör vara en sänkning av de direktaskatterna som ges en sådan profil att den verkligen underlättar avtalsrörelsen.Förslaget bör sikta till att dämpa marginalskatterna i ett brett skikt avinkomstskalan och göra det på ett sådant sätt att särskilt de lägreinkomsttagarnas situation uppmärksammas. Enannan utgångspunkt för arbetet med det nya förslaget till skatteomläggning börvara att det totalfinansieras. Det stora underskottet i statens budget utgör ien uppåtgående konjunktur ett starkt orosmoment. Det är därför en självklarutgångspunkt att beslut som minskar 8 1978/79. SkU1978/79: 55 Bilaga I 102 statsinkomsterna liksom nya åtaganden på utgiftssidanfullt ul kompenseras genom molsvarande inkomstförstärkningar. har vid sin inledda beredning avpropositionen 95 om den kommunala ekonomin och de motioner som väckts med anledningav propositionen funnit det nödvändigt atl beslut om reformeringens inriktningoch omfattning fattas redan nu i vår. är nödvändigt med hänsyn tillkommunernas ekonomiska planering. Regeringen har i propositionerna J15, 160och 202 lagt fram förslag om inkomstförstärkningar som täcker kostnaderna förden kommunalekonomiska reformen för . Förslag om andrainkomstförstärkningar har väckts i motioner. Det tillkommer intefinansutskottet alt bereda de sålunda framlagda förslagen. vill i sammanhanget påpeka att regeringeni propositionen 95 redovisar förslag om förenklad beräkning av det kommunalaskatteunderlaget. De härav följande lagförslagen läggs fram i propositionen160. Den lösning av frågan som regeringen föreslagit är direkt knuten tillutformningen av skatteomläggningen . I motionerna 2371 (s) och 2433 (s)yrkas avslag på regeringens förslag. För att få en samlad behandling av fråganöverlämnas härmed yrkandet 6 i motionen 2371 av finansutskottet tillskatteutskottet. En konsekvens av utskottets ställningstagande attregeringens förslag till skattereform bör avvisas blir att beslut ifrågan om förenklad beräkning av det kommunala skatteunderlaget inte hellerkan fattas . Ett nytt förslag från regeringen om inkomstskatteskalorm. m. bör således även inkludera den här berörda frågan. I motionen 2349 (m) tas upp möjligheterna att i ökadutsträckning använda sparslimulerande åtgärder i konjunkturpolitiskt syfte istället för skattehöjningar. Motionärerna erinrar om de förslag som tidigaretagits upp i motionen 1108 och för därutöver nu fram tanken på emission av ettsärskilt sparobligalionslån med förmånliga villkor för att ökahushållssparandet. Utskottet vill instämma med motionärerna i detbetydelsefulla i att söka uppnå ett ökat sparande i samhället, inte minst ettökat hushållssparande. Åtgärder i denna riktning torde komma att erfordras framöveräven med en totalfinansiering av den nu aktuella skatteomläggningen, något somfinansutskottet i det föregående kraftigt understrukit behovet av. Vad gällerde konkreta förslag motionärerna hänvisar till har de som väckts i motionerna1113 och 1612 (med motivering i motionen 1108) på finansutskottets hemställan(FiU 1978/79:27) avvisats av . Vad gäller förslaget om ettsärskilt till hushållen riktat sparobligalionslån med kort löptid prövas dessafrågor fortlöpande av riksgäldsfullmäktige. Någon särskild hemställan till vare SkU 1978/79: 55 Bila.gal 103 sigregeringen eller riksgäldsfullmäktige torde mot denna bakgrund inte varaerforderlig, Imotionen 2349 begärs ett tillkännagivande om nödvändigheten av att begränsa denoffentliga utgiftsexpansionen. underströk allvaret i detstatsfinansiella läget i betänkandet över årets finansplan och budgetförslag(FiU 1978/79: 20), Det torde finnas anledning återkomma till frågan vidutskottets behandling av det reviderade budgetförslaget senare i vår.Perspektiven rörande den kommunala ekonomin tar utskottet upp i ett särskiltbetänkande med anledning av propositionen 95 med tillhörande motioner. Någotsärskilt tillkännagivande erfordras enligt utskottets mening inte inu förevarande sammanhang. Stockholmden På finansutskottets vägnar Närvarande:Björn (), (), (), (), (), (), (), (),(), (c), (), iStockholm (fp), (), () och Axel (). 1.av och i (båda fp) som anser att den del avutskottets yttrande som på s. 1 börjar med "När finansutskottet" ochpå s, 3 slutar med "berörda frågan" bort ha följande lydelse: I propositionen 1978/79: 160 om fortsatt reformeringav inkomstskatten, m, m,, framhåller föredragande statsrådet att såväl deföreslagna inkomstskattelättnaderna som de i proposition 95 om den kommunalaekonomin föreslagna ökade överföringarna till kommunsektorn måste finansieras.Totalkostnaden för de olika reformerna beräknas till ca 4 450 milj, kr. Ipropositionen redovisas konkreta inkomstförstärkningar om sammanlagt ca 1 850milj. kr., varom förslag numera också i olika propositioner förelagtsriksdagen. Beträffandedet återstående finansieringsbehovet framhåller föredraganden att det i dagensskattesystem väsentligen endast finns två möjligheter att täcka det, nämligenantingen genom en höjning av mervärdeskatten eller genom en höjning av någonarbetsgivaravgift, I har emellertid också framförts förslag ominförande av en ny skatteform, som kallats allmän produktionsfaktorskatt. Enutredning om olika former av bruttoskatten har därför tillkallats, med uppgiftatt SkU 1978/79: 55 Bilagal 104 redovisade valmöjligheter som finns och konsekvenserna av olika lösningar. Utredningenskall arbeta skyndsamt och en preliminär redovisning bör föreligga i sådan tidatt den kan vara till ledning vid statsmakternas ställningstagande tillfinansieringsfrågan . I denna situation bör, enligt föredraganden, valetav finansieringskälla nu anstå som det betonas att omläggningarna isin helhet bör finansieras. Imotionen 2433 (s) hävdas att de utgiftsökningar som är förenade medskatteomläggningen kräver en inkomstförstärkning på åtminstone samma belopp, Imotionen föreslås att nu gör ett "uttalande" om attkostnaderna för en skatteomläggning skall finansieras genom ett skatte- ochavgiftsuttag på produktionen som ger staten full täckning för de kostnader somär förenade med skatteomläggningen. Också i motionen 2433 förutsätter man attdet definitiva beslutet med åtföljande lagändringar om finansieringarna avskatteomläggningarna tas av . Imotionen 2432 (c) föreslås att hela beslutet om skatteskala i den stadigainkomstskatten skjuts upp hösten och att beslut omfinansieringarna av skatteomläggningen då självfallet också skall tas , Imotionen framhålls f. ö, att man inte bör finansiera ordinarie statligautgifter via socialförsäkringssystemet, Imotionen 2349 (m) avvisas uppfattningen att det i nuvarande samhällsekonomiskaoch statsfinansiella läge skulle vara nödvändigt att en skatteomläggning i alltväsentligt måste finansieras genom skattehöjningar på andra områden. Manpåpekar i motionen att behovet av skattehöjningar är helt avhängigtav konjunkturutvecklingen i stort och att några bestämda uttalanden i fråga omfinansieringen därför inte kan göras . mening är del, så som framhållits i propositionen och i någraav motionerna, nödvändigt att kompensera statsbudgeten såväl förinkomstbortfallet lill följd av en fortsatt reformering av inkomstskatten somför utgiftsökningarna i fråga om den kommunala skatteuljämningen m, m. Enutebliven finansiering leder eljest till en oförsvarlig ökning av det redanstora budgetunderskottet. Utskottet anser därför att nu bör uttalasig för att de aktuella reformerna i sin helhet finansieras. Om regeringensförslag till höjningar av vissa skatter och avgifter godtas av harett belopp om ca 1 850 milj. kr. För att täcka återståendefinansieringsbehov torde i dagens skattesystem, så som framhålls ipropositionen, endast två skatteformer komma i fråga, nämligen mervärdeskatteneller någon arbetsgivaravgift. Ett nytt alternativ kan möjligen vara den s. k.allmänna produktionsfaktorskatt som föreslagits i motionerna 1697 och 2433. Regeringenhar tillkallat en särskild utredning om olika former av bruttoskatter. Dennautredning, som redan inlett sitt arbete, skall bl. a. närmare belysakonsekvenserna av införande av en produktionsfaktor- SkU 1978/79: 55 Bilaga I 105 skattoch jämföra dess verkningar med nu existerande skatteformcr. Utredningen skallarbeta skyndsamt och ett preliminärt material skall redovisas i sådan tid attdet kan vara till ledning för statsmakternas ställningstagande tillfinansieringsfrågan . Med detta underlag bör det då vara möjligt attbättre bedöma vilken form av indirekt beskattning som skall väljas för atttäcka det föreliggande finansieringsbehovet. Motdenna bakgrund delar finansutskottet den bedö.mning som görs såväl ipropositionen som i motion 2433, nämligen att det definitivafinansieringsbeslutet bör anstå till . bör inte nu binda sig ifråga om valet av finansieringskälla, utan inskränka sig till uttalandet atlreformerna i fråga om den statliga inkomstskatten och den kommunala ekonomin isin helhet bör finansieras och att beslut om hur finansieringen skall ske börfattas . Imotionen 2432 föreslås att inte bara finansieringsbeslutet utan också beslutetom den stafliga inkomstskattens utformning skall uppskjutas till i höst.Finansutskottet vill emellertid erinra om att det för arbetsmarknadens parterär viktigt att förutsättningarna i form av inkomstskattelättnader är kända näravtalsförhandlingarna skall inledas. Om beslut kommer först i novembereller december, vilket erfarenhetsmässigt är fallet när skattebeslut fattasunder hösten, är detta en nackdel. gäller också att gällande avtal löperut , vilket innebär att det är mer angeläget ännågonsin att förhandlingsstarten inte onödigtvis fördröjs. Utskottet villvidare betona att bl. a. ledande företrädare för uttalat attmarginalskattelättnader av den omfattning propositionen föreslår är ettminimum för att ge en god grundval för löneavtalen. kan utskottetockså konstatera att ett beslut om sänkta marginalskatter nu i våröverensstämmer med Irepartiregeringens regeringsförklaringar såväl hösten 1976som . Ioch för sig kunde det då hävdas att även frågan om reformernas finansiering är ettviktigt inslag i avtalsförhandlingarnas förutsättningar och att ett beslut ävenpå denna punkt borde fattas redan nu i vår. Som utskottet redovisat står detemellertid klart att ytterligare faktamaterial behövs för att skallkunna fatta ett väl underbyggt beslut på denna punkt. Inte minst frånlöntagarorganisationernas sida har man efterlyst den ytterligare belysning avde olika tänkbara alternativen som skall ges genom den snabbutredning somtillkallats. Även konjunkturpolitiska skäl kan anföras för att vänta medställningstagandet till finansieringsfrågan i de delar bruttoskatter skallutnyttjas. Idebatten efter det att propositionen framlagts har emellertid den åsiktenframkommit att ett beslut om inkomstskatteskalan m. m. inte kan fattas i vårdärför att finansieringsfrågan inte är i detalj löst. Från regeringens sida hardärvid uttalats att man är beredd att medverka till SkU1978/79: 55 Bilagal 106 ett beslut om finansieringen av hela reformpakelet vidinnevarande , om det visar sig att majoritet finns för detta.Finansutskottet anser på angivna grunder att finansieringsbeslutet bör anståoch att nu endast bör uttala att en fullständig finansiering är nödvändigi höst. förutsätter dock att skatteutskottet prövar en annanlösning i fråga om tidpunkt för finansiering, om en sådan lösning trots alltvisar sig mest ändamålsenlig för att säkerställa att ett beslut om skatteskalanm, m, fattas nu i vår. vill i sammanhanget påpeka alt regeringeni propositionen 95 redovisar förslag om förenklad beräkning av det kommunalaskatteunderlaget. De härav följande lagförslagen läggs fram i propositionen160. Den lösning av frågan som regeringen föreslagit är direkt knuten tillutformningen av skatteomläggningen , I motionerna 2371 (s) och 2433 (s)yrkas avslag på regeringens förslag. För att få en samlad behandling av fråganöverlämnas härmed yrkandet 6 i motionen 2371 av finansutskottet tillskatteutskottet. tillstyrker från sina utgångspunkterförslaget i propositionen till förenklad skatteberäkning, 2. av och (båda m) som anför: kommer senare isamband med sin behandling av komplelteringspropositionen att få tillfälle i detalj behandla utvecklingstendenserna i den svenska ekonomin på kortareoch . Att regeringen i propositionen 160 om fortsatt reformering avinkomstskatten m, m, och i propositionen 95 om den kommunala ekonomin intesökt sätta in där framlagda förslag i ett vidare samhällsekonomiskt perspektivär i och för sig att beklaga. En sådan analys finns däremot i moderatasamlingspartiets motion 1978/79: 2349, Enligt vår uppfattning förutsätter en utveckling, somkommer ens i närheten av de förhållandevis optimistiska beräkningarna i 1978års långtidsutredning, att skattepolitiken ges en sådan utformning, att denmöjliggör reala inkomstförbättringar efter skatt för den yrkesverksamma delenav befolkningen. Detta förutsätter en långtgående återhållsamhet medoffentliga utgifter för att eliminera behovet av skattehöjningar. Detförutsätter vidare en sådan utformning av skattepolitiken att det lönar sig attarbeta och att arbete, företagande, initiativ och sparande stimuleras. Förslagen i proposition 160 i fråga om en nedjustering avmarginalskatterna samt om tillskapandet av ett marginalskattetak kan enligtvår bedömning ses som ytterligare steg i en sådan politik och en fortsättningav den reformering som inleddes av den borgerliga trepariiregeringen genomskatteomläggningarna samt genom indexregleringen avskatteskalan. bör enligt vår uppfattning under SkU 1978/79: 55 Bitagal 107 vårenfatta beslut i dessa frågor. Att som utskottets majoritet av socialdemokrateroch centerpartister förordar skjuta upp ett beslut om utformningenav skatteskalorna är enligt vår bedömning inte meningsfullt. Det ärtvärt om angeläget att t. ex. parterna på arbetsmarknaden på ett så tidigtstadium som möjligt har kännedom om de skatteregler som kommer att gälla undernästa år för att därigenom kunna göra de överväganden som erfordras införslutandet av nya avtal. Vad gäller finansieringen av en skatteomläggning kandäremot denna fråga med fördel skjutas , när vi vet mer om denekonomiska utvecklingen , Behovet av skatteåtgärder är beroende av såvälden interna som den externa ekonomiska utvecklingen liksom av löne- ochkostnadsutvecklingen i övrigt. Målet bör vara att några skattehöjningar intealls skall ske. SkU 1978/79: 55 108 yttrande S''"«'' 2 1978/79: 2 y överviss del av propositionen 1978/79:160 om fortsatt reformering avinkomstskatten, m. m. jämte motion Genom beslut har skatteutskottetberett socialförsäkringsutskottet tillfälle att yttra sig över delspropositionen 1978/79: 160 om fortsatt reformering av inkomstskatten, m, m,,punkterna 13 och 14 i hemställan, dels den i anledning av propositionen väcktamotionen 1978/79: 2433 av m, fl, (s) i motsvarande del (yrkandena12 och 13). Försäkrad,som är inskriven hos försäkringskassa, har rätt till sjukpenning om han har enårlig förvärvsinkomst som uppgår till , eller är s. k. hemmamake.Med hemmamake avses sådan försäkrad som har en arbetsinkomst som understiger . men som är gift och stadigvarande sammanbor med sin make eller,i annat fall, stadigvarande sammanbor med barn eller med någon somhan har varit gift med eller har eller har haft barn med. För varjesjukpenningförsäkrad förvärvsarbetande fastställer en sjukpenninggrundandeinkomst. Härmed avses den inkomst i pengar eller naturaförmåner i form av kosteller bostad som den försäkrade kan antas komma att få under det närmaste året. Fr.o, m. är sjukpenningen skattepliktig och pensionsgrundande. I sambandmed denna reformering av sjukpenningförsäkringen höjdes den nedreinkomstgränsen för tillhörighet till försäkringen från . till ,(prop, 1973: 46, SfU 1973: 21, rskr 197). Föredragande departementschefenanförde i anslutning härtill att den nedre inkomstgränsen tämligen nära följtdeklarationspliktsgränsen alltsedan den obligatoriska sjukpenningförsäkringeninfördes och att gränserna för å ena sidan deklarations- och skatteplikt och åandra sidan tillhörighet till sjukpenningförsäkringen borde överensstämma. Fören höjning av inkomstgränsen talade enligt departementschefen också denallmänna löneutvecklingen då gränsen om . Ilagen om arbetsskadeförsäkring, som trädde i kraft , har införtsbestämmelser som innebär att den sjukpenninggrundande inkomsten i regel läggstill grund för beräkning av sjukpenning och livränta fränarbetsskadeförsäkringen. Om årsinkomsten är lägre än ,, skallersättningsunderlaget beräknas till detta belopp. Motiven bakom bestämmelsernavar bl. a. att skapa enhetliga beräkningsgrunder för sjukpenning inomsocialförsäkringsområdet (prop. 1975/76: 197, SfU 1975/76: 40, rskr 377), SkU 1978/79: 55 Bilaga 2 109 I den föreliggande propositionen läggs fram förslagbl. a. om att vissa skattepliktiga förmåner, såsom sjukpenning m. ni., skallinräknas i det kommunala skatteunderlaget. För att balansera den ökning av detnämnda skatteunderlaget som blir följden av förslaget bör, enligt propositionen,grundavdraget vid den kommunala inkomsttaxeringen höjas från , till , som den av staten finansierade särskilda skattereduktionenminskas i motsvarande mån. Enligt uttalanden i propositionen medför det höjdagrundavdraget att någon skatt inte blir aktuell och i praktiken inteheller någon statsskatt förrän inkomsten överstiger . I propositionenerinras om att departementschefen i annat sammanhang (prop. 1978/79: 111, bil,7) har föreslagit att deklarationspliktsgränsen höjs till . Motsvarandebeloppshöjning bör enligt propositionen ske även på andra håll iskattelagstiftningen där en anknytning finns till grundavdragets storlek, t.ex. beträffande skatteplikten för sjukpenning. Somen följd av ändrade bestämmelser om kommunalt och statligt grundavdrag iskattelagstiftningen föreslås, med i huvudsak samma motivering som när gränsensenast höjdes, att den nedre inkomstgränsen för tillhörighet tillsjukpenningförsäkringen höjs till . Detta medför i sin tur, enligtpropositionen, motsvarande ändringar i lagen om arbetsskadeförsäkring. För attförebygga att försäkrade, som vid tiden för lagändringens ikraftträdande den 1januari 1980 har en årlig förvärvsinkomst mellan . och , fåren försämring i skyddet vid sjukdom föreslås att sådana försäkrade övergångsvisfår behålla sin sjukpenningförsäkring enligt nuvarande regler så länge inkomstenuppgår till . men inte till . Stiger inkomsten till 6 000 kr.eller däröver blir de nya reglerna tillämpliga. Motionärernai motionen 2433, m. fl., begär (yrkandena 12 och 13) att riksdagenavslår förslagen om ändringar i lagen om allmän försäkring och lagen omarbetsskadeförsäkring. De erinrar om att de i en motion med anledning avpropositionen 1978/79: 95 om den kommunala ekonomin yrkar avslag på regeringensförslag om en höjning av det kommunala grundavdraget till . Motivetför motionärernas avslagsyrkande är att regeringen inte har presenterat entillfredsställande lösning på hur den framtida kostnadsfördelningen mellanstat och kommun skall utformas om kommunerna får tillgodoräkna sig skatten påförmånsinkomsterna. Härtill kommer enligt motionärerna att förslagen kommer attskapa byråkratiska följdverkningar av betydande omfattning. Motionärerna finnerdet också anmärkningsvärt att regeringen utan föregående remissbehandling lagtfram förslag som medför administrativa svårigheter. Intill dess ett bättreförslag föreligger om hur man skall kunna bevara neutraliteten mellan stat ochkommun i fråga om beskattningsrätten på förmånsinkomsterna bör grundavdragen enligtmotionärernas mening bibehållas vid . vid såväl den statliga SkU1978/79: 55 Bilaga 2 HO som den kommunala beskattningen. De yrkar till följd häravavslag på samtliga förändringar som förorsakas av regeringsförslaget om de ändradegrundavdragen. Utskottet, som ansluter sig till motionärernasöverväganden, anser från de synpunkter utskottet har att företräda attnågon höjning inte bör ske av den nedre inkomstgränsen för tillhörighet tillsjukpenningförsäkringen. Som en följd härav kan utskottet inte heller biträdaförslaget om ändringar i lagen om arbetsskadeförsäkring. Utskottet föreslårsåledes att skatteutskottet tillstyrker bifall till motionen 2433, yrkandena12 och 13, och avstyrker bifall till propositionen, punkterna 13 och 14 ihemställan, Närvarande: (), (), Per-EricRingaby (m), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), BlendaLitlmarck (m) och (). 1. av , , ,son och (alla c), vilka anser att det avsnitt av utskottets yttrande på s. 3 som börjar med "Utskottet, som" och slutar med"i hemställan," bort ha följande lydelse: Såsom framgår ovan av uttalanden i propositionen är denföreslagna höjningen av den nedre inkomstgränsen för tillhörighet till sjukpenningförsäkringenoch följdändringarna i lagen om arbetsskadeförsäkring en konsekvens avregeringens förslag om bl, a. ändringar beträffande det kommunala och detstatliga grundavdraget. På grund härav anser utskottet att skatteutskottetendast bör biträda sådana ändringar i lagen om allmän försäkring och lagen omarbetsskadeförsäkring som kan följa av skatteutskottels beslut i frågan omgrundavdragen vid beskattningen, 2. av (), () ochBlenda Litl marck (m), vilka anser att det avsnitt av utskottets yttrande på s, 3 som börjar med "Utskottet, som" och slutar med "i hemställan,"bort ha följande lydelse: Såsom framgår ovan av uttalanden i propositionen är denföreslagna höjningen av den nedre inkomstgränsen för tillhörighet till sjukpenningförsäkringenoch följdändringarna i lagen om arbelsskadeförsäk- SkU 1978/79: 55 Bilaga 2 Hl ringen konsekvens av regeringens förslag om bl. a. ändringar beträffande detkommunala och det statliga grundavdraget. Under förutsättning att de ipropositionen föreslagna ändringarna beträffande grundavdragen genomförs anserutskottet från de synpunkter utskottet har att företräda att skatteutskottetbör tillstyrka bifall till punkterna 13 och 14 i propositionens hemställan samtavstyrka bifall till motionen 2433, yrkandena 12 och 13, SkU 1978/79:55 112 1978/79:4 y övermotionen 1978/79:2435 såvitt angår frågan om stöd till fackliga organisationer har berett arbetsmarknadsutskottettillfälle atl yttra sig över molionen 1978/79:2435, yrkandet 4, av , fl, (vpk). Motionen har väckts med anledning av propositionen 1978/79:160 omfortsatt reformering av inkomstskatten, m, m. Imolionen anförs under rubriken för fackföreningsavgifter: Del finns bland de fackliga organisationerna ettstarkt - och befogal -inlresse av atl en avdragsrält för fackföreningsavgifterinförs. Motiven är dels att avdrag medges för avgifter lillarbetsgivarorganisationer, dels ock att det förden enskilde medlemmen inteskall vara alltför ekonomiskl betungande att genom medlemskap delta i ochstödja de fackliga organisationernas verksamhet. Dessa skäl bör tillmätas storvikt vid riksdagsbehandling av frågan. Samtidigtär det enligt vpk:s mening en illusion atl tro att likställighet på detta sättkan uppnås mellan de fackliga organisationerna och arbetsgivarorganisationerna.Detta talar för att slopa avdragsrätten för avgifter tillarbetsgivarorganisationer. De fackliga organisationernas verksamhel bör istället stödjas pä annal sätt. Detta kan exempelvis ske genom införandet av ettdirekl statligt stöd till de fackliga organisationerna. Detta kan exempelvisutgå med samma belopp som värdet av att avdragsrätt för fackföreningsavgifternainte införs. - Däremot bör den hittillsvarande skatteplikten för erhållnakonfliktunderstöd frän arbetsgivarorganisation bibehållas. Likaledes börskattefriheten förerhållet understöd från arbetslöshetskassa bibehållas avprincipiella skäl.