bet · G201JoU30 · 1978-12-31 00:00:00 — 8. altriksdagen som sin mening ger regeringen lill känna vad som anförts i motionen angående: a) skogsvårdslagens bestämmelser om skogsskydd, b) klarläggande kring motivskrivningarna till 5 §, c) ransoneringsbestämmelser i 14 vi, d) tillämpningsanvisningar till 24 vi, e) ambitionsnivån beträffande nalurvårdshänsyn. 9. attriksdagen godkänner vad som anförts i motionen beträffande naturvårdshänsyn, 10. att beslutar a) att hos regeringen begära införande av ett klenvirkesbidrag i enlighet med förslag, b)att anslaget för ersättning av skador förorsakade av snytbagge följs upp lill att gälla 1977 och planteringar, c) alt statsbidraget till skogsäterväxtbör vara av godkänd kostnad för hela landet, 11. att beslutar att till Bidrag till skogsvård m. m. anvisa ett i förhållande till regeringensförslag med . förhöjt förslagsanslag, varav . avser skogs bruksplanen och . avser översiktliga skogsinventeringar, 12. att beslutar att till ökade forskningsinsatser för skogsskyddet anvisa ett extra anslag av , 1978/79:2276 av och (båda c) vari hemställs 1. att beslutar att bidrag tillåterväxtåtgärder bör utgå JoU 1978/79:30 13 medhögst av godkänd kostnad i den inre zonen av stödområdet och med högst i den yttre zonen, 2. att anvisar erforderiiga medel härför, 1978/79:2277av () vari hemställs att 1. avslår regeringens förslagsåvitt avser stöd till byggande av skogsbilvägar, 2. hos regeringen anhåller om ettnytt förslag beträffande stödet till byggande av skogsbilvägar, varvid beaktasvad i motionen anförts, 1978/79:2278 av m. fi. (s) varihemställs, såvitt nu är i fråga (yrkandena 1-13 b), att 1. beslutaranta skogsuiredningens förslag till "Lag om insättning påskogsvårdskonto", 2. ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom obligatoriska skogsbruksplaner och statligt stöd till upprättandet av sådana,3. hos regeringen begär en samlad redovisning av pågående forskning inom detskogliga området samt förslag till långsiktigt forskningsprogram i enlighet medvad som anförts i motionen, 4. som sin mening ger regeringen till känna vad somi motionen anförts ang. skärpta krav på besländsanläggningar, 5. beslutar attobligatoriskt samråd mellan kommun och skogsföretag skall föregå användandet avkemiska bekämpningsmedel, 6. beslutar alt tillstånd skall krävas för röjningoch gallring i skyddsskogar och svårföryngrade skogar, 7. uttalar attconiortatal-len i huvudsak endast bör planteras i svårföryngrade områden, 8.beslutar tillföra 8 milj. kr. för /80 av de medelsom flyter in i form av skogsvårdsavgifter som bidrag till skogsvårdsstyrelsernaför en ökning av antalet förrättningsdagar i förhållande till regeringensförslag -med till 77 (X)0, 9 a. till Kursverksamhet förskogsbrukets rationalisering m. m. för /80 anvisar ett iförhållande till regeringens förslag med . minskat förslagsanslag,9 b. beslutar tillföra . för /80 avde medel som flyter in i form av skogsvårdsavgifter till kostnader förkursverksamhet för skogsbrukets rationalisering m. m., 10 a. beslutar tillföraskogsstyrelsen 111 milj. kr. för /80 av de medel som flyter in iform av skogsvårdsavgifter för bidrag til! skogsvård m. m. varav 95 milj. kr.skall användas till intensifierad skogsvård i norra , 10 b. som sinmening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen angåendestatsbidrag till skogliga åtgärder i norra , 11. beslutar tillföraskogsstyrelsen 13 milj. kr., för /80 av de medel som flyter in iform av skogsvårdsavgifter till stöd till byggande av skogsvägar vilket innebärett i förhållande till regeringens förslag med 13 milj. kr. minskatförslagsanslag, 12 a. beslutar om en ny anslagspost under Bidrag till röjning och gallring, 12 b. beslutar tillföraskogsstyrelsen 120 milj. kr. för /80 av de medel som flyter in iform av skogsvårdsavgifter att användas för bidrag till röjning och gallring ienlighet med vad som föreslås i motionen, 13 a. beslutar om en ny anslagspostunder Jordbrukshuvudtiteln benärhnd Bidrag till mekanisk röjning, 13 b.beslutar JoU 1978/79:30 14 tillföraskogsstyrelsen 10 milj. kr. för /80 av de medel som flyter in iform av skogsvårdsavgifter att användas för bidrag till mekanisk röjning ienlighet med vad som anges i motionen, 1978/79:2279 av och (båda s) vari hemställs att beslutar att hos regeringen begära enutredning om den totala företagsekonomiska lönsamheten av ytteriigarehögmekanisering inom skogsbruket, 1978/79:2280 av m. fi. (s) varihemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till kännavad i motionen anförts angående bidrag till vissa skogliga åtgärder, 1978/79:2281 av m. fl. (vpk) varihemställs att beslutar i första hand 1. att med avslag påpropositionen 1978/79:110 hos regeringen begära en ny utredning med direktiv ienlighet med de förslag och principer som utvecklas i motionen, i andra hand,därest yrkandet under 1 icke skulle vinna bifall, 2. att uttala attden övergripande produktionsinriktningen skall vara produktion avbarrträdsvirke av hög kvalitet, 3. att med avslag på regeringens förslag till 1§ i förslaget till skogsvårdslag anta en ny 1 § av följande lydelse: 1 § Skogsmark med därpåväxande skog är en nationell tillgång, som skall skyddas, vårdas och skötas såatt den varaktigt ger människor, djur och växter en god miljö och en med hänsyntill markens produktionsförmåga och övriga allmänna intressen hög avkastning avvirke och andra nyttigheler. Den är tillgänglig för alla enligt allemansrätten. 4.alt hos regeringen hemställa om förslag till lag innebärande att fortsattmekanisering av skogsbruket först får ske efter godkännande av berördafackföreningar, 5. att hos regeringen hemställa om skyndsamt förslag till lagsom innebär förbud mot alla kemiska bekämpningsmedel i skogsbruket utom isamband med tillämpning av 20 § i förslaget till skogsvårdslag,6. att, om yrkandetunder 5 icke vinner bifall, hos regeringen hemställa om förslag lilllag innebärande att hälsovårdsnämnd inom en av skogsbesprut-ning berörd kommunskall ha rätt att stoppa planerade besprutningar inom kommunens gräns, 7. attbegära att regeringen uppdrar åt att denna meddelarföreskrifter om genomförande av stamk vistning saml eftersläpanderöjningsarbeten, 8. att begära att regeringen meddelar förbud mot fortsattskogsgödsling i avvaktan på vidare forskningsresultat, 9. att hos regeringenhemställa om förslag till lag som förbjuder dikning av myrmarker i enlighet medvad som anförs i denna motion, 10. att hos regeringen hemställa om förslag tilllag om generellt förbud mot ytteriigare inplantering av conlorta och andrafrämmande trädslag i enlighet med vad som anförs i motionen, II. att hos regeringen hemställa om förslag till kollektiv skogsvårdsfond,12. alt hos regeringen hemställa om förslag till lag om obligatoriskaskogsbruksplaner, 13. att hos regeringen hemställa om JoU 1978/79:30 15 förslagom inrättande av särskilt skogsvårdskonio, i enlighet med skogsutredningensförslag, 14. alt anta följande tillägg till 13 S i förslaget lillskogsvårdslag: Regeringeneller myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om hurhyggesavfallet skall behandlas i samband med röjning, gallring ochslutavverkning i syfte alt tillvarata delta. 15. att uttala vad som i motioneni övrigt anförs om inriktningen av skogspolitiken. I fråga om den närmare motiveringen tillmotionsyrkandena hänvisas till motionerna. Uppvaktningar,skrivelser m. m. Företrädare för domänverket, och Skogsindustriernas samarbetsutskott harinför utskottet anfört synpunkter på de framlagda riktlinjerna förskogspolitiken. Skogsnäringens företrädare har därjämte i en gemensamskrivelse till utskottet närmare utvecklat sina synpunkter på vissa i prop.1978/79:110 berörda frågor av särskild betydelse för skogsnäringens framtidautveckling. I anslutning härtill har Svenska cellulosa aktiebolaget i ensärskild skrift utvecklat skälen för plantering av contortatall i Norriand. Iärendet har vidare som representant förnaturvårdsintresset inför utskottet redovisat sina synpunkter på propositionenoch däröver avgivna motioner. Från myndigheter, organisationer och enskilda hardessutom inkommit ett antal skrivelser med synpunkter på olika delar avförevarande lagförslag, m. m. Skogen dominerar naturen i . Ungefär 23,5milj. hektar eller av landarealen är skogsmark som är lämpad förskogsproduktion. Därtill kommer vissa arealer barrskog och lövskog ifjällområdena samt naturskyd-dade skogsområden m. m. Totalt omfattar skogarnasålunda ca 60 96 av landets yta. Skogsnäringen,dvs. skogsbruket och skogsindustrin, är av väsentlig betydelse bl. a. för vårtlands ekonomi och för sysselsättningen. För bytesbalansen med utlandet spelarden en närmast avgörande roll. har exporten avskogsindustri-och skogsprodukter utgjon mellan och av våraexportinkomster. Närmare 300 000 människor är direkt eller indirekt sysselsattainom näringen. Dess betydelse i sysselsättningshänseende har visserligenminskat främst genom en omfattande rationalisering inomskogsbruket. I skogslänen och vissa andra JoU 1978/79:30 16 delarav landet svarar den dock fortfarande för en stor del av sysselsättningen. Densvenska skogsindustrin har expanderat kraftigt . Avverkningarnahar nästan fördubblats som virkesförrådet har ökatmed ca 40 96. Industrins virkesbehov vid normalt utnyttjande av nu befintligkapacitet har beräknats uppgå till 75 milj. skogskubikmeter (m sk) per år.Detta är något mer än den artiga tillväxten i våra skogar f. n. Virkesbehoveiöverstiger alltså numera den virkeskvantilet som det långsiktigt är möjligt attleverera med tillämpade skogsbruksprogram. karakteriserasvirkestillgången av dels regional obalans, dels överskott på lövvirke. Undersenare år har motsättningar mellan naturvårdens och skogsbrukets intressenblivit alltmera vanliga. Några skäl till detta är att naturvården ochallmänhetens medvetenhet om miljön har växt sig starkare, att kraven på högreproduktivitet i skogsbruket har ökat och alt vissa av de i skogsbruket användaskötsel- och avverkningsmetoderna har förändrats. Från flera håll har framförtskrav på en modernisering av den nu skogsvårdslagstiftningen. Nuangivna omständigheter har motiverat en översyn av nu gällande riktlinjer torskogspolitiken, som fastätldesav riksdag (prop. 1948:34, JoU 1948:10,rskr 1948:13). tillsattes skogspolitiska utredningen, som senareföljdes av en ny utrednng, skogsutredning (Jo 1973:06).Skogsutredningen har i betänkande (SOU 1978:6) Skog för framtid lagt framförslag till riktlinjer för skogspolitiken. Utredningen redovisar bl. a. förstagom skogsproduktionens inriktning och omfattning, förslag lill nyskogsvårdslagstiftning och lagstiftning i syfte att garantera finansieringen avvissa skogsvårdskostnader samt förslag om statligt stöd till skogsbruket. Undersenare år har vissa förändringar vidtagits inom ramen för skogspolitiken.Sålunda infördes en allmän hänsynsregel i skogsvårdslagen för attbättre tillgodose naturvårdens intressen. Vidare föreskrevs skyldighet förmarkägare att underrätta om avverkning som skall äga rum påhans mark. beslutades av främst regionalpoliiiska skäl alt väsentligtöka del sialliga slödet till skogsvården i norra . infördes enstatlig reglering av skogsindustrins utbyggnad som tilldeladesresurser för att bättre kunna följa skogsproduktionens och virkeskonsumtionensutveckling. Genom en ändring 1977 vidgades skyldighetenför skogsägare att vidta åtgärder för att motverka insektsskador på skog. 1föreliggande proposition lägger regeringen fram förslag till riktlinjer förskogspolitiken, m. m. Dessa grundar sig på de förslag som presenterats av 1973års skogsutredning samt på däröver avgivna remissyttranden. Utskottet följer ifortsättningen i huvudsak den disposition som föredragande statsrådet ochchefen för använt i sitt anförande. Uskotlets yttrandekoncentreras på propositionens huvuddrag och de yrkanden som JoU 1978/79:30 17 försfram i motionerna. Delta innebär att vissa avsnitt av propositionen intenärmare berörs i detta betänkande. Propositionenhar i sistnämnda delar inte gett utskottet anledning till erinran ellersärskilt uttalande. I ett inledande avsnitt framhållerJordbruksministern nödvändigheten av att skogspolitiken ges en långsiktiginriktning. Med en sådan inriktning följer att politikens mål inte en gång föralla kan ges en konkret beskrivning i form av avverkningsnivå,återväxtåtgärder, skogsbruksmetoder, hänsyn till motstående intressen m. m.Även om del övergripande målet for skogspolitiken i huvudsak kan stå fastmåste vissa delmål omprövas fortlöpande med hänsyn till bl. a.samhällsutvecklingen och forskningens rön. Jordbruksministern anser i likhetmed utredningen och flertalet remissinstanser att skogspolitikens mål och medelnu bör omprövas. Utskottetdelar denna uppfattning. Rent allmänt anser utskottet att föreliggandeproposition jämte motioner erbjuder tillräckligt undertag för att nuskall kunna fatta erforderliga beslut i ämnet. I motionen 2281 i första handframfört yrkande om avslag på propositionen och begäran om ny utredningavstyrks således. Jordbruksministernunderstryker all han hyser tillförsikt för skogsnäringens framlid. Skogen ären av de få förnyelsebara naturresurserna. Jordbruksministern är övertygad omatt skogen, oavsett de förändringar som sker i det långa perspektivet, kommeratt vara en viktig råvarukälla även . Den kommer att vara av storbetydelse inte bara för vårt eget lands ekonomi och vårt välstånd utan också iett internationellt perspektiv. Vi måste därför ta till vara möjligheterna attutnyttja den produktionsresurs som skogsmarken utgör. måste givetvislillböriig hänsyn tas till andra viktiga samhällsintressen. Skogen måste alltsåbetraktas som en nationell tillgång som skall utnyttjas för samhällets bästa. Utskottetansluter sig till jordbruksministerns bedömning. Liksom denne anser utskottetdet vara självklart alt skogsnäringen måste verka i överensstämmelse med deövergripande samhällsekonomiska målen och i samspel med andra samhällssektorer.Del innebär bl. a. att näringen måste bidra till att uppfylla målen om fullsysselsättning,ekonomisk tillväxt, regional balans och balans iutrikesbelalningarna men också målen för miljövårds- och naturvårdspolitiken.Detta måste vara utgångspunkten vid formuleringen av skogspolitikens mål. Måletför skogspolitiken har traditionellt varit ett sektorsmål. Motsvarande är förövrigt förhållandet när det gäller t. ex. Jordbruket och en rad andradelsektorer av samhället. Målen för dessa olika områden är givetvis utformademed utgångspunkt i de allmänna samhälls- 2 1978/79. JoU 1978/79:30 18 målenoch de måste även vägas mot varandra och samordnas mot dessa gemensamma mål.Motsvarande bör, som jordbruksministern anför, gälla även vid utformningen aven ny skogspolitik. 1propositionen framhålls all utnyttjandet av skogen och skogsmarken är av storbetydelse inte bara för skogsnäringen. Så t. ex. är skogarna hemvist för växteroch djur som inte tål alltför drastiska förändringar i sin livsmiljö. Skogarnapåverkar avgörande miljöfaktorer som t. ex. vattenbalans och lokalklimat.Skogen är också en omistlig tillgång för friluftsliv och rekreation, inbegripetsådana verksamheter som jakt, bär- och svampptockning m. m. Den utgör i visafall ett viktigt inslag i kulturlandskapet. För rennäringen behövs storaområden i norra som betesmarker. Även om skogsmarken utgör ca 60 96 avlandarealen anser jordbruksministern att det av flera skäl är olämpligt altforma skogspolitiken till något av en allmän politik för markanvändningen ilandet. I samhällets markanvändningspolitik måste Ju en avvägning göras mellanalla iniressen, även de som inie direkt berör skogen och skogsmarken. Enligtpropositionen motiverar skogsbrukets betydelse all även detta måste betraktassom etl riksintresse i planeringen. Givetvis kan det inte undvikas attskogsmark tas i anspråk förändra ändamål än skogsproduktion. Jordbruksministernbetonar emellertid att sådana förändringar av markanvändningen måste föregås avöversiktlig planering på lokal och regional nivå, där man försöker nå lösningarsom innebär att skogsmark inte tas i anspråk för andra ändamål, om likvärdigaoch från skogsbrukssynpunkt lämpligare lösningar kan åstadkommas. Vidare bör iförsta hand sådan mark väljas som från skogsproduktionssynpunkt bäst kan undvarasi det aktuella området. Utskottetansluter sig för sin del till de i propositionen sålunda anförda synpunkternapå ianspråktagande av skogsmark för olika ändamål. Enligt utskottets mening ärdet angeläget all dessa beaktas i den fysiska riksplaneringen. Som avpropositionen framgår har samråd i dessa frågor också ägt rum med chefen förbostadsdepartementet. Enfråga som skogsutredningen inte har gått in på närmare är skogsproduktionensinverkan på rennäringen. I propositionen betonas nödvändigheten av atteventuella konflikter mellan skogsbruket och rennäringen blir lösta på ett effektivt och smidigt sätt. Utskottet, sominstämmer häri, vill för sin del understryka alt strävandena därvidlag måsteinriktas på att nå lösningar som så långt möjligt tillgodoser samtliga partersberättigade intressen. Utskottetgår nu över till att behandla de olika avsnitten av regeringens förslag ochbörjar därvid med frågan hur målet för skogspolitiken bör formuleras. Jordbruksministern framhåller att skogens storabetydelse för landels ekonomi och för sysselsättningen kraftigt har förstärktsunder . JoU 1978/79:30 19 Förutsättningenhärför har bl. a. varit en målmedveten satsning från skogsbrukets sida på attförbättra virkesproduktionen genom en intensifiering av skogsvårdsarbetet.Samtidigt har ett långsiktigt synsätt präglat de riktlinjer som har gällt förskogspolitiken. Den nu gällande skogspolitiken bygger på principen omhushållning med skogstillgångarna och står således väl i överensstämmelse medden moderna synen på resursutnyttjande. Enligt jordbruksministerns mening bördelta synsätt ligga lill grund för skogspolitiken även i fortsättningen. a. alt vi även bör eftersträva en väl avvägd hushållningmed skogarna som gör det möjligt att kontinuerligt utnyttja det virke somskogarna kan ge. I ett kontinueriigt skogsbruk ersätts avverkad skog med nytill skillnad från vad fallet är i ett exploaterande skogsbruk. När del gällerfrågan om hushållningen med skogarna framhålls att motiven härtill tidigarefrämst har varit behovet att säkra dels skogsindustrins råvaruförsörjning pålängre sikt, dels sysselsätt-ningsunderiaget i skogsbruket. Dessa motiv ärenligt propositionen väsentliga även i fortsättningen, även om det inte ärmöjligt alt nu avgöra hur vi i en avlägsen framtid bäst skall utnyttja vadskogen producerar. Enligt jordbruksministerns mening är det emellertidsannolikt att nya användningsområden kommer alt utvecklas och att skogarnakommer att vara en viktig, förnyelsebar råvarukälla . Vi böreftersträva att även i fortsättningen ge skogsbruket en sådan inriktning althandlingsfriheten och valmöjligheterna bevaras för kommande generationer. Denmoderna synen på resursutnyttjande leder enligt Jordbruksministern till detsjälvklara ställningstagandet att produktionsförutsättningarna hos den mark somstår till förfogande för skogsproduktion bör utnyttjas på bästa sätt. a. att stor vikt bör läggas vid att skogsskötseln inriktas på högvolymproduktion av värdefullt virke. Den bör vidare inriktas på en väldifTerentlerad produktion i fråga om trädslag. Enligt propositionen är en sådaninriktning av skogsskötseln givetvis av grundläggande betydelse rörskogsindustrins råvaruförsörjning. Det är också av sysselsättningsskäl omöjligtatt bortse från industrins behov av råvara på kort sikt. Jordbruksministern äremellertid angelägen att framhålla att skogsindustrins råvarubehov intefår vara styrande för utformningen av en långsiktig skogspolitik. Skogsnäringenär som nämnts av väsentlig betydelse för sysselsättningen. Särskilt gällerdetta i skogslänen, främst i deras glesbygder. I dessa områden är bristenpå alternativa sysselsättningsmöjligheter stor som förutsättningarnaatt skapa nya arbetstillfällen är begränsade. Omsorgen om sysselsättningenspelar en väsentlig roll i skogspolitiken. Så bör vara fallet äveni fortsättningen. Genom ett kontinueriigt skogsbruk med en hög volymproduktionoch en god hushållning skapas en fast grund för sysselsättningen inomskogsnäringen och angränsande näringar. Vidare stärks underlaget för nödvändigservice i glesbygden. En fortsatt rationalisering av skogsbruket är docknödvändig. JoU 1978/79:30 20 Sammanfallningsvis anser jordbruksministern alltsåatt skogsbruket måste verka i överensstämmelse med de övergripandesamhällsmålen och i samspel med andra samhällssektorer. Som övergripande målför skogsbruket skall gälla att skogsmark och skog på sådan mark skall genomlämpligt utnyttjande av markens virkesproducerande förmåga skötas så att denvaraktigt ger en hög och värdefull virkesavkastning. Hänsyn skall därvid lasäven till naturvårdens och andra allmänna intressen. 1motionerna 2274 och 2275 anförs vissa synpunkter på de allmänna riktlinjernaför skogspolitiken. I den förstnämnda motionen framhålls alt skogspolitikensmål måste vara att på bästa sätt utnyttja den produktionsresurs somskogsmarken utgör. Härvid är kravet på lönsamhet inom skogsbruket en viktigförutsättning liksom kravet på en skogsskötsel som vilar på biologisk grund ochsom varaktigt utnyttjar skogsmarkens virkesalstrande förinåga. Härvid måsteförutsättningar skapas för att vidmakthålla och om möjligt även utvecklaskogsbruket och därmed även de industrier som är beroende av skogen för sinråvaruförsörjning. Skogsbruket skall alltså bedrivas efter företagsekonomiskaprinciper. Enligt motionen är det angeläget att del svenska skogsbruket gesgoda förutsättningar att arbeta utan omotiverade ingrepp och att dess ägare ochföreträdare kan driva sin verksamhet rationellt. I förutsättningarna ingårgivetvis den allmänna aktsamhet om skogen och miljön som är allmänt accepteradav sociala och ekologiska skäl. Enligtmotionen möjliggör vårt lands i förhållande lill befolkningens storiek mycketstora skogsmarksareal att de begränsade områden som är naturunika eller därfriluftslivet är av sådan art och omfattning all dess speciella krav icke kantillfredsställas utan avsteg från ett rationellt skogsbruk bör kunna avskiljasi samarbete med olika intressegrupper. I sammanhanget betonas bl. a. också vadskogsnäringen betyder för sysselsättningen i regionalpolitiskt svaga delar avlandet inte bara genom att ge arbete åt i skogsbruk och skogsindustrisysselsatt arbetskraft ulan också genom att kombinerad drift av jord- ochskogsbruk ger möjligheter att behålla Jordbruk, som eljest skulle försvinna. Äveni motionen 2275 framhävs den företagsekonomiska aspeklen påskogsbrukshanleringen. I motionen understryks sålunda kraftigt all det inte ärmöjligt att tillvarata vare sig biologiska, naturvårdens eller andraallmänna intressen, om inte skogsbruket är lönsamt. Behovet att slå vakt om detenskilda skogsbruket betonas vidare i motionen. Såväl när det gäller attuppmuntra och stimulera ett omsorgsfullt bedrivet skogsbruk och beaktarekreationslivets och naturvårdens intressen är enligt motionärernas meningåtskilliga fördelar förknippade med förevarande, ofta småskaliga Jordbruk. Påfasligheter av den storiek som är vanlig i dagens ges goda möjlighetertill intensiv skötsel och sådant intensivt tillvaratagande av markens produktionsförmågasom är angelägel från allmän synpunkt. Enligt motionen är del anmärkningsvärtatt inte i propositionen ägnats någon uppmärksamhet åt JoU 1978/79:30 21 varesig del kombinerade Jord- och skogsbruksföretaget eller den roll som enskiltskogsbruk spelar för alt slå vakl om alternativa sysselsättningsmöjligheter iglesbygder, speciellt med hänsyn till att sambandet jord och skog poängteradeskraftigt i den proposition om jordbrukspolitiken som antog år 1977.Ytterligare en faktor som enligt motionen bör särskilt poängteras i förevarandesammanhang är skogens roll som energikälla. I motionen framhålls attenergiförsörjningen i huvudsak baseras på förnybara energikällor.Med stor säkerhet kommer därför skogsråvaran att få ökad vikt som energikälla,bl.