bet · G201SoU45 · 1978-12-31 00:00:00 — Utskottet anser principiellt att samhället måste lakonsekvenserna härav och vara berett att garantera innehållet i den informationsom lämnas föräldrarna genom mödra- och barnhälsovården samt BB. Detta gällerinle minst synen på föräldrarollerna och på barnfamiljernas situation i ettbredare samhälleligt perspektiv. En sådan garanti kan knappast erhållas påannat sätt än genom all samhället självt producerar, låter producera ellergodkänner ett material som uppfyller de uppställda kraven. Det är därförangeläget att arbetet med att framställa etl sådant allsidigtinformationsmaterial bedrivs snabbt och effektivt. Utskottetvill i delta sammanhang betona vikten av att inte den samhällsproduceradeinformationen ges ett magrare innehåll eller en mera svårtillgänglig utformningän den kommersiella informationen. Efter hand som arbetet med etttillfredsställande informationsmaterial fortskrider måste därförsocialstyrelsen ges de resurser som krävs för att materialet skall fyllaföräldrarnas behov och önskemål. Eltinformationsmaterial på vilket man ställer höga krav kan inte hellerframställas och spridas genast. Enligt utskottets mening kan man knappast laavstånd från att kommersiellt producerade skrifter tillhandahålls såsomtillfällig lösning under en övergångstid. När elt tillfredsställandesamhällsproduceral informationsmaterial finns att tillgå bör emellertid dettamaterial användas i stället. Beslutanderätten härvidlag bör dock ligga hossjukvårdshuvudmännen. Utskottet anser det därför inte påkallat med någotinitiativ från sida i syfte att motverka att kommersiell reklam spridsgenom mödra- och barnavårdscentralerna samt BB. Utskottetavstyrker med hänvisning lill det anförda motionerna 1978/ 79:2482 yrkandet 1och 1978/79:2486 yrkandet 6. Imotionen 1978/79:2486 av m. fi. (vpk) yrkas vidare (yrkandet 5) attsocialstyrelsen skall anvisas ytterligare . Riksdagenhar anslagit medel under anslaget för hälsovårdsupplysning för ettinformationsmaterial om barn för användning inom barnhälsovård, barnomsorg ochföräldrautbildning. Som utskottet framhållit i del föregående måste manvisseriigen vara beredd att ge de resurser som krävs för attutarbeta etl informationsmaterial som är likvärdigt med den ofta påkostadekommersiella informationen. Olika metoder kan emellertid komma i fråga.Framställningen av materialet bör därför utredas och kostnadsberäknas avsocialstyrelsen innan har anledning alt ta ställning lill ytterligaremedelsanvisning för ändamålet. Utskottet avstyrker därför även del nubehandlade yrkandet i motionen 1978/79:2486 (yrkandet 5). SoU 1978/79:45 11 I motionen 1978/79:2486 av m. fi. (vpk)yrkas att skall ge till känna vad i motionen anförs omföräldrautbildningen (yrkandet 4). Motionärerna anför bl. a. att det är viktigtatt den uppsökande verksamheten når alla föräldrar, så att del inle bara blirsådana som redan är välmotiverade som kommer att delta i föräldrautbildningen.Vidare anför motionärerna att eftersom föräldrautbildningen i första hand börsyfta till att förmedla faktakunskaper någon form av kursplaner bör utformas.Inom dessa kursplaner bör det finnas stora möjligheter för deltagarna altsjälva utforma utbildningen. Barnomsorgsgruppenhar i sitt betänkande (s. 55) skisserat etl system där inbjudan tillföräldrautbildning lämnas redan i samband med del första besöket påmödravårdscentralen. Vid detta första besök bör båda föräldrarna vara med. Denmuntliga inbjudan med möjlighet till frågor och svar bör kompletteras med enlättillgänglig skriftlig informalion. I de fall föräldrarna tackar nej tillinbjudan bör barnmorskan bilda sig en uppfattning om orsaken och om det finnsbehov som kan tillgodoses på annat sätt. Gruppen betonar vidare viklen av altpersonalen söker observera eventuella problem och söker lösningar vidindividuella samtal när det gäller för den enskilde känsliga frågor som inte ärlämpliga att ta upp i föräldrautbildningsgrupperna (s. 59). Detta gäller enligtbarnomsorgsgruppen i kanske ännu högre grad om de föräldrar som tackat nej tillerbjudandel alt delta i föräldrautbildning. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att del är särskilt viktigt att även mindre välmotiverade föräldrar förmås delta i föräldrautbildningen. Införandet av enallmän föräldrautbildning syftar ytterst till att öka förståelsen för barnsbehov och all skapa en bättre och mer positiv miljö för barn. Av hänsyn lillbarnen bör man därför från samhällets sida inte helt passivt acceptera t. ex.att försiagångsföräldrar som av allt att döma har bristfälliga kunskaper ombarns fysiska och psykiska behov avvisar erbjudande om föräldrautbildning.Särskill gäller delta om föräldrarna förefaller ha egna outredda problem avpraktisk och ekonomisk eller av mera personlig natur. Föräldrautbildningen kani sådana sammanhang vara ett medel alt hjälpa barnen till bättrelivsbetingelser. Utskottet anser därför i likhet med barnomsorgsgruppen alt mani de fall föräldrar inte vill delta i föräldrautbildningen bör försöka utredaorsaken härtill. Om familjen behöver hjälp eller stöd bör man försöka ordnadetta. Utskottet vill i detta sammanhang framhålla vikten av ett väl fungerandesamarbete mellan å ena sidan landstingens verksamheter och å andra sidan kommunernassociala verksamhet. Sådana uppföljande åtgärder måste enligt utskottets meningses som etl led i strävandet att göra föräldrautbildningen tillgänglig för allaföräldrar och därmed även komma alla barn lill godo. Isamband med alt man utformar rutiner för inbjudan till och första informationom föräldrautbildning är del naturligt all man även behandlar SoU 1978/79:45 12 fråganom hur man skall nå de föräldrar som inte svarar eller som avböjer dellagandeutan närmare förklaring. Utskottet förutsätter att olika former för uppsökandeverksamhei då kommer alt övervägas och anser därför något uttalande frånriksdagens sida obehövligt i denna del. Tankenpå alt styra föräldrautbildningens innehåll i form av kursplaner har avvisatssåväl av barnomsorgsgruppen som i propositionen. Utgångspunkten förutbildningen bör enligt denna syn vara de ämnen som föräldrarna själva kännerangelägna och vill ta upp, Ä andra sidan krävs att vissa faktiska kunskaperförmedlas lill föräldrarna. Man måste därför enligt propositionen få en lämpligbalans mellan en fri diskussion mellan föräldrarna och etl i förväg planeratinnehåll. I stället för alt fastställa kursplaner vill man satsa påkontinuerlig handledning av gruppledarna, på vilka det kommer alt ställas storakrav. Barnomsorgsgruppenhar vidare föreslagit en rad teman, vilka man erfarenhetsmässigt vet attföräldrar brukar ha glädje av alt få diskutera och behöver informalion om. Hurmyckel lid som ägnas ål varje ämne och i vilken ordningsföljd man lar upp demblir beroende av den enskilda gruppens intressen. De teman som räknas upp avbarnomsorgsgruppen (s. 73) skall betraktas som en samling exempel på vad somkan diskuteras vid träffarna. Utskottetanser i och för sig att den fria diskussionsformen har stora värden vid enverksamhei av detta slag. Det är viktigt alt de dellagande föräldrarnastimuleras att själva söka kunskaper och all närma sig varandra och utbytaerfarenheter. måste beaktas att blivande och nyblivna försiagångsföräldrarinte helt kan förutse alla de problem de kan komma att ställas inför. Man bördärför se lill att sådana frågor vid behov tas upp genom gruppledarens försorg.Enligt utskottets mening bör nämligen alla föräldrar som deltar i en allmänföräldrautbildning kunna räkna med att där få de grundkunskaper de efterfrågari fråga om graviditet, föriossning och barnavård. Om så inte skulle blifallet, t. ex. genom alt verksamheten fåren alltför lös form, kan mångaföräldrar komma att tappa intresset för utbildningen. Verksamheten bör dessutomha en så organiserad form att del är möjligt för föräldrarna alt på förhandavgöra vilket utbyte de kan få av att delta. Även vad gäller enstakagruppträffar vore del sannolikt av värde för många föräldrar att kunna förutsevad som kommer att behandlas. Mankan således knappast undvara en översiktlig planering av utbildningensinnehåll. Inte minst gäller detta i fråga om utbildning och handledning avgruppledarna. Dessa måste göras medvetna om den nödvändiga avvägningen mellan åena sidan en fri diskussion i föräldragruppen och å andra sidan att förmedlavissa faktiska kunskaper. Vilka frågor som gruppledarna självmant böraktualisera måste också övervägas. Utskottet anser att de teman som nämnts avbarnomsorgsgruppen härvid bör kunna bli en god utgångspunkt. Del bör på dennaväg vara möjligt att ge föräldrautbildningen ett innehåll som känns angelägetför föräldrarna utan att man låser verksamheten genom SoU 1978/79:45 13 På detta sätt kan även de kunskaper och erfarenheter som finns ombarns och föräldrars behov under olika perioder tas till vara på ettkonstruktivt sätt. som man bevarar den fria diskussionsformen börverksamheten därigenom kunna göras mera meningsfull för dellagarna. Någol behovav att därutöver fastställa särskilda kursplaner anser utskottet däremot inteföreligga. Utskottetavstyrker med hänvisning till det anförda motionen 1978/ 79:2486 yrkandet 4. Utskottet finner i övrigt ingen anledning tillerinringar eller uttalanden såvitt avser i propositionen angivna riktlinjer fören allmän föräldrautbildning. 1. beträffande frågan om avslag på propositionen ihär aktuell del att avslår motionen 1978/79:2485 yrkandet 1 delvis, 2. beträffande åtgärder mot skilsmässor alt riksdagenavslår motionen 1978/79:1266, 3. beträffande invandrarbarnens språkproblem attriksdagen avslår motionen 1978/79:2143 yrkandet 4, 4. beträffande föräldrautbildning för adoptivöräldraratt avslår motionen 1978/79:2440, 5. beträffande kommersiellt informationsmaterial altriksdagen avslår motionen 1978/79:2482 yrkandet 1 och motionen 1978/ 79:2486yrkandet 6, 6. beträffande start för föräldrautbildning förinvandrare att avslår motionen 1978/79:2482 yrkandet 2, 7. beträffande folkbildningsorganisationernasmedverkan att avslår motionen 1978/79:2484 yrkandet 1, 8. beträffande uppsökande verksamhei och kursplaneratt avslår motionen 1978/79:2486 yrkandet 4, 9. beträffande anvisande av medel förinformationsmaterial, att avslår motionen 1978/79:2486 yrkandet 5, 10. all godkänner i propositionen angivnaallmänna riktlinjer för en allmän föräldrautbildning, såvitt dessa intebehandlats under momenten 3-9. SoU 1978/79:45 14 Näiyarande:Kersti (), (), (), (),(), (), (), Sven-GöstaSignell (s), (), (), (),(), () och (). benäffandtkommersiellt informationsmatei-ial(mom. 5 i hemställan) av , , , , och (samtliga s) som anser dels all del avsnitt i utskottets betänkande pås,10 som börjar med "Elt informalionsmalerial" och slular med"yrkandel 6," bort ha följande lydelse: Euinformalionsmalerial---- (= ulskollet)------ hos sjuk vårdshuvudmännen. Utskottet finner det sålunda rikligt att ser lill att etl tillfredsställande informationsmaterial kommer fram, I överensstämmelse med vad som anförs i motionen 1978/79:2482 (yrkandel 1) bör uttala att kommersiellt informationsmaterial inte bör an vändas i samband med föräldrautbildning eller hälsokontroll. Del bör ankomma på regeringen all ta de initiativ som erfordras för att detta uttalande skall fåen praktisk effekt. Genom utskottets ställningstagande blir även motionen 1978/79:2486 yrkandet 6 i viss mån tillgodosett. dels alt utskottets hemställan under mom. 5 bort haföljande lydelse: 5. beträffande kommersiellt informationsmaterial attriksdagen med anledning av motionen 1978/79:2482 yrkandet 1 och motionen1978/79:2486 yrkandel 6 som sin mening ger regeringen lill känna vad utskottetanfört.