bet · G201AU20 · 1978-12-31 00:00:00 — AMSoch statskontoret har i remissyttranden bet'änkande av YR sagtatt psykologtjänster tills vidare bör köpas utifrån. Regeringsförslaget medföratt flera av de privata instituten tvingas lägga ned sin verksamhet, vilket ärtill förfång för andra köpare av psykologtjänster än arbetsmarknadsverket. Äveni motionen 1546 åberopas AMS yttrande över betänkandet av YR. Med hänvisningtill att föredragande statsrådet åberopat även ekonomiska skäl för åtgärdeninvänder motionärerna att enligt deras uppfattning har kostnadsbesparingarinte uppstått på något område där samhället har tagit över verksamheten. BrittaBergström anser i sin motion att man vid de förestående förhandlingarna medägarna till de arbetspsykologiska instituten bör vara öppen för olikalösningar. Ett stadigt övertagande kan därvid bli aktuellt för en del avinstituten. För andra institut bör överenskommelse kunna träffas om fortsatt psykologmedverkangenom fristående verksamhet. Propositionensförslag överensstämmer med vad som har förordats av sysselsättningsutredningenoch NYR. Förslaget tillstyrktes vid remissbehandlingen av flertalet instanser,däribland AMS, LO, TCO samt / SR som via Psykologförbundorganiserar de anställda psykologerna. ochägarna till instituten anmälde en motsatt uppfattning. I propositionen angesutförliga skäl för att den arbetspsykologiska verksamheten bör inordnas iarbetsmarknadsinstituten. Vid ärendets beredning har företrädare förinstitutens ägare och för inför utskottet argumenterat försina ståndpunkter i frågan. Utskottetgodtar propositionens förslag och avstyrker samtliga tre motioner. Isammanhanget tar utskottet upp motionen 888 av m. fl. (s) omförläggning av ett nytt rygginstitut till . finns ett rygginstitut, drivet av en stiftelse med bl. a.AMS som intressent. Institutet bedriver yrkesinriktad rehabilitering avyrkesverksamma personer med ryggbesvär. Remittering till institutet sker vialänsarbetsnämnderna. Motionärerna anför att erfarenheterna av verksamheten vidrygginstitutet är goda och att det finns ett AU 1978/79:20 31 dokumenteratbehov av ännu ett behandlingscentrum i . Detta bör lämpligenlokaliseras till någon kommun i fån. Ettliknande motionsyrkande framställdes och behandlades avutskottet i betänkandet AU 1976/77: 21 (s. 4950). Utskottet hänvisade då tillatt medel anvisats av , arbetarskyddsfonden m. fl.för en vetenskaplig uppföljning av verksamheten vid rygginstitutet iTorpshammar. benämns (värdering avarbetsanpassning i ryggrehabilitering) och kommer att redovisas i endoktorsavhandling som läggs fram . Utskottetvill inte ifrågasätta motionärernas uppfattning att en behandlingsverksamhetmed den aktuella inriktningen behöver byggas ut. Resultatet av det nämndaforskningsprojektet bör emellertid avvaktas innan man tar ställning tillverksamhetens fortsatta utformning och inriktning. Om det blir aktuellt attbygga ut verksamheten finner utskottet det naturligt att överväga enförläggning till Östersundsregionen. Med hänsyn härtill är utskottet inteberett att förorda att nu tar ett initiativ av det slag som begärs imotionen. Denna bör alltså inte föranleda någon åtgärd. Institutför metodutveckling och forskning Som framgår av föregående avsnitt är avsikten att ivarje län skall finnas ett eller flera . skall också, förutom arbetsprövning, arbetsträning m. m.bedrivas projekt för metodutveckhng och forskning. Vid sidan av dennadecentraliserade utvecklings- och forskningsverksamhet anser föredragandestatsrådet att det finns behov av ett centralt institut med samordnandeuppgifter. Redan i propositionen 1977/78: 30 om skyddat arbete ochyrkesinriktad rehabilitering m. m. förordades att ett fristående institut förforskning och metodutveckling skulle inrättas. Något beslut härom fattades dockinte i avvaktan på ytterligare utredningsarbete. Ienlighet med förslag av sysselsättningsutredningen och NYR förordas nu ipropositionen 73 att ett och forskning inom denyrkesinriktade rehabiliteringen inrättas genom sammanslagning av delar avstatens arbetskllnik och det till knutna psykotekniskainstitutet. Den verksamhet som f. n. bedrivs vid de båda institutionerna medinriktning på enskilda personer föreslås bli överförd på blivandearbetsmarknadsinstitut i . Förutommetodutveckling och forskning skall det centrala institutet bedrivapersonalutbildning åt arbetsmarknadsinstituten. AU1978/79:20 32 institutet skall bli en del av AMS men ha en särskilddelegationsstyrelse. Institutets verksamhet är tänkt att börja den 1 januari1980. Behovet av det nya institutet har inte ifrågasatts imotionerna. Vpk anser i sin motion 672 att metodutvecklingsavdelningen vidinstitutet skall ha sin huvudinriktning på tunga sociala och socialmedicinskaproblem. Yrkandet har inte närmare utvecklats i motionen. Utskottet utgår frånatt motion'ärerna menar att verksamheten skall inriktas på grupper medallvarliga missbruksproblem. Dessa gruppers svårigheter bör självfalletuppmärksammas, men utskottet anser det vara fel att begränsa verksamheten tilldessa grupper och avstyrker därför motionsyrkandei. Propositionen 73 berör inte frågan om lokaliseringen avdet centreda institutet. I budgetpropositionen (bilaga 15 s. 141) sägs attbyggnadsstyrelsen skall få i uppdrag att planera lokaler. Det är underförståttatt institutet skall ligga i . I motionerna 1033 av m. fl. (c) och 2042av m. fl. (s) yrkas att skall uttala sig för attinstitutet förläggs till . De skäl som anförs för en sådanlokalisering är i huvudsak desamma i de två motionerna. m. fl. finner det ytterst märkligt attregeringen inte närmare behandlar institutets lokalisering. Enligt utskottetsmening har motionärerna fog för denna anmärkning. Som de erinrar 1973 i samband med beslutet om den andra etappen avomlokaliseringen av statlig verksamhet (prop. 1973: 55, InU 1973: 22) bestämdauttalanden om den framtida omlokaliseringen av statlig verksamhet. Någonytterligare omlokalisering av centrala statliga myndigheter i de former somskedde i de två utlokaliseringsetapperna skulle inte ske. Det ansågs docknaturligt att lokaliseringen av nytillkommande statlig verksamhet från falltill fall prövas mot bakgrund av statsmakternas övergripande regionalpolitiskamåls'ättningar. Om så bedöms lämpligt bör också ytterligare tillväxt avcentrala myndigheter kunna förläggas utanför . Som skäl för att placera institutet i har angettsatt institutet kommer att byggas upp av i redan befintligaarbetsenheter, och det skall organisatoriskt vara en del av AMS.Dokumentationsverksamheten, som kommer att bli en viktig uppgift förinstitutet, är möjlig att samordna med dokumentationen vid arbetslivscentrum iStockholm. Motionärerna har å andra sidan pekat på goda samordningsmöjlighetermed olika verksamheter i , bl. a. i somär landets enda vid arbetsvårdsinstituten. Detär emellertid också tänkbart att institutet kan förläggas till annan ortutanför än . Utskottet anser det inte möjligt att pågrundval av föreliggande material ha en bestämd uppfattning ilokaliseringsfrågan. På grund härav och med hänvisning till statsmakternas ovanåtergivna uttalanden i samband med AU1978/79: 20 33 omlokaliseringsbeslut föreslår utskottet attlokaliseringsfrågan närmare utreds. Utredningen bÖr klargöra möjligheterna attförlägga institutet utanför och, om så visar sig möjhgt, undersökavilken ort eller vilka orter som är tänkbara med hänsyn.till institutetsuppgifter och kontaktbehov. Om utredningsarbetet leder fram till attförläggning till är nödvändig bör skälen härför anges. Resultatet av utredningen bör föreläggas förställningstagande i lokaliseringsfrågan. Arbetet bör bedrivas skyndsamt.Utskottet är medvetet om att uppskovet med lokaliseringsfrågan kan medföra attinstitutet träder i verksamhet senare än som beräknas i propositionen.Regeringen får i så fall återkomma beträffande övergångsanordningar m. m. Regeringenbör underrättas om vad utskottet anfört. På grundval av förslag avsysselsättningsutredningen föreslås i propositionen att nuvarande arkivarbeteoch halvskyddad sysselsättning omvandlas till en ny stödform, benämndanställning med lönebidrag. Den halvskyddade sysselsättningen utgör förebildenför den nya stödformen, och för dem som är i sådan sysselsättning sker ingaförändringar. Skillnaderna mot nuvarande ordning berör dem som hararkivarbete. En tredje stödform är musikerhjälpen, ensysselsättningsform för arbetslösa musiker. För stödformen gäller samma reglersom arkivarbete. Den har ringa omfattning och föreslås bli ersatt medberedskapsarbete eller anställning med lönebidrag. Halvskyddad sysselsättning och arkivarbete riktar sigformellt till skilda målgrupper. Halvskyddad sysselsättning avser personer mednedsatt arbetsförmåga, medan arkivarbete också tar sikte på arbetslösa utansärskilda handikapp eller funktionsnedsättningar men som på grund av åldereller andra personliga förhållanden inte kan få arbete på den reguljäraarbetsmarknaden. Avsikten är att anställning med lönebidrag skall komma i frågaför i huvudsak de grupper som kan placeras i halvskyddad sysselsättningeller arkivarbete. Övergången till anställning med lönebidrag innebärföljande förändringar för dem som är i arkivarbete. De kommer i motsats tillvad som gäller att omfattas av arbetsrättslig lagstiftning, bl. a.lagen om anställningsskydd. För de anställda kommer att g'alla ett enhetligtarbetsgivaransvar. Det har åvilat arbetsmarknadsverket medanarbetsplatsen har ansvar för arbetsledning och tillsyn. Den tidigare tvis-tigafrågan om yrkesbenämningar löses. Benämningen arkivarbetare försvinner och denanställde får en yrkesbenämning som ansluter t'ill det arbete som utförs. Förpersoner som anställs med lönebidrag hos staten 3 1978/79. AU1978/79: 20 34 Lön och övriga förmåner skallutgå i överensstämmelse med gällande kollektivavtal. Reformen är avsedd att träda i kraft först den 1 juli 1980för att bl. a. ge myndigheter m. fl. som har anvisats arkivarbetare erforderligplaneringslid. Till storleken av lönebidraget återkommer utskottet i det följande. m. fl. (c) tar i motionen 2053 upp ett par'avde nu redovisade frågorna. Dessutom vill motionärerna ha en utredning av fråganom lönebidrag även skall kunna utgå till egna företagare. Som nämnts förutsätts i propositionen att de som fåranställning med lönebidrag skall uppbära lön och andra förmåner iöverenssfåm-melse med gällande kollektivavtal. Motionärerna befarar att detkravet kan hindra företag utan kollektivavtal från att anställa handikappademed lönebidrag. Problem uppstår, anför motionärerna, för arbetsgivaren att visaatt han t. ex. kommer att teckna de arbetsmarknadsförsäkringar som gällerenligt avtal i branschen. Bidragsbestämmelserna bör därför innehållaföreskrifter om tillämpningen i de fall kollektivavtal saknas. Ansfällning med lönebidrag har, som tidigare framhållits,konstruerats med den halvskyddade sysselsättningen som förebild. Enligt nuvarandebestämmelser om bidrag till. halvskyddad sysselsättning skall arbetstagarenerhålla avtalsenliga förmåner . Bidraget betalas uthalvårsvis i efterskott. Kontrollen att bidragsvillkoren har följts kan därmedske i efterhand. En liknande ordning för lönebidraget bör underlätta lösningenav de praktiska problem som nämns i motionen. Det anförda innebär attutskottet inte finner anledning att föreslå något initiativ av det slag sombegärs i motionen. Som senare kommer att beröras sysselsätts mångaarkivarbetare hos allmännyttiga organisationer. I den aktuella motionen avJan-Ivan m. fl. erinras om att propositionens förslag medför attarbetsgivaransvaret flyttas från arbetsmarknadsverket till dessaorganisationer. I många fall saknar organisationerna personella resurser ochkompetens för att klara bl. a. personaladministrationen. Motionärerna anserdärför att det behövs stöd och service från arbetsförmedlingarna, särskilt iinitialskedet. Regeringen bör uppdra åt arbetsmarknadsverket att bistå deallmännyttiga organisationerna i detta avseende. Som tidigare påpekats skall övergången till anställningmed lönebidrag ske . De allmä.onyttiga organisationerna liksomandra arbetsplatser med arkivarbetare får d'ärmed tid att förbereda den situationsom kommer att uppstå. Utskottet utgår från att organisationerna underförbeiedelsetiden och liden därefter i möjligaste mån får råd och annat biståndfrän den personal inom arbetsmarknadsverket som sysslar med arkivarbetsfrågor.Denna personal kommer emellertid under övergångsskedet att få ägna tid också åtandra arkivarbetsfrågor, och man får därför räkna med att den service som kanlämnas organisatio- AU 1978/79:20 35 nernakommer att variera i omfattning. Med hänsyn härtiU är det inte lämpligt att gearbetsmarknadsverket den tänkta serviceinstruktionen, och motionsyrkandet härombör således inte föranleda någon åtgärd. Somredan n'ämnts har m. fl. i motionen 2053 också ett yrkande omutredning av frågan om lönebidrag till egna företagare. Motionärerna tänker sigatt bidrag skall kunna sättas in exempelvis i det fall en företagare till följdav skada får en bestående arbetsnedsättning so.m reducerar hansutkomstmöjligheter. Företagarekan få bidrag till arbetshjälpmedel och särskilda anordningar på arbetsplatsensamt till arbetsbiträde. Bidrag i form av näringshjälp egentligen avsett somstöd till start av eget företag kan enligt besfämmelserna i undantagsfallockså utgå till handikappad företagare för att säkerställa fortsatt drift avföretaget. De förbättringar av stödet till sådana åtgärder som föreslagits ipropositionen kommer således även företagarna till godo (beträffandenäringshjälp hänvisas till ett följande avsnitt i betänkandet). Bidragettill halvskyddad sysselsättning liksom det nya lönebidraget har främst tillsyfte att ge arbetshandikappade möjlighet till arbetsanställning som annarsinte skulle komma till stånd. Företagaren som får sin arbetsförmåga nedsatt menfortfarande kan driva rörelsen har inte problemet att över huvud taget få ettarbete. I den mån en bestående nedsättning i arbetsförmågan reducerar utkomstmöjligheternafår detta, liksom för arbetstagarna, kompenseras genom partiell förtidspension. Pågrund av det anförda avstyrker utskottet motionens utredningsyrkande. Utskottetövergår härefter till bidragsfrågorna. Enligt propositionens förslag skall statligamyndigheter, verk och institutioner fä bidrag av den totalalönekostnaden. Detta överensstämmer med nuvarande regler för arkivarbete sominnebär att hela lönekostnaden för statligt arkivarbete betalas överarbetsmarknadsverkets budget. Allmännyttigaorganisationer, som också får hela lönekostnaden för arkivarbetareersatt, skall i fortsättningen få bidrag av den totala lönekostnaden. Tillkommuner, enskilda företag och organisationer (som inte räknas somallmännyttiga) samt statliga affärsdrivande verk avses bidrag utgå enligtreglerna för halvskyddad sysselsättning, dvs. ,och de två följande åren. Att förhöjt bidrag kan utgåför halvskyddad sysselsättning/anställning med lönebidrag av gravthandikappade ungdomar har redovisats i ett tidigare avsnitt. Denya bidragsreglerna kommer att gälla från den 1 juh 1980. Allmännyttigaorganisationer avses övergångsvis till utgången av /83 få bidragmed full kostnadstäckning för personer som är i AU1978/79: 20 36 arkivarbete hos organisationerna. Försäkringskassorna, somf. n. räknas som alllmännyttiga organisationer, skall i fortsättningen jämställasmed statliga myndigheter. Med nuvarande bestämmelser om halvskyddad sysselsättningär det möjligt att ge fortsatt bidrag efter utgången av den fyraåriga stödperioden.Jan-Ivan m. fl. pekar i motionen 2053 på att det inte framgår avpropositionen om denna mcjlighet att förlänga stödet skall gälla även ifortsättningen. bör därför förtydliga propositionsförslaget på dennapunkt. har fastställt (AU 1976/77: 7, s. 23) attlänsarbetsnämnd före utgången av det fjärde året bör ta ställningtill om bidrag skall utgå även i fortsättningen. 0'm fortsatt bidragsgivningkommer i fråga skall omprövning därefter normalt ske . Ipropositionen har inte föreslagits någon ändring av dessa regler. Inte hellerutskottet anser det aktuellt att ändra beslut. Med det anförda fårsyftet med motionärernas yrkande anses vara tillgodosett, och någon åtgärdfrån sida med anledning av yrkandet är inte behövlig. Den föreslagna sänkningen från av bidragettill allmännyttiga organisationer har rest invändningar i fyra motioner. I tilläggsdirektiv till sysselsättningsutredningenangående översyn av arkivarbete anges följande exempel på institutioner ochorganisationer som i praxis räknas som allmännyttiiga: Företagareföreningar, skogsvårdsstyrelser,hushållningssällskap, allmänna försäkringskassor, arbetslöshetskassor,arbetsgivare- och arbetstagareorganisationer, politiska och religiösaorganisationer, nykterhets-och ungdomsorganisationer, frivilligaförsvarsorganisationer, allmännyttiga stiftelser av skilda slag,turistorganisationer, idrotts- och fritidsorganisationer, studieorganisationeroch bildningsförbund, fornminnes- och hembygdsföreningar, hemslöjdsföreningar,folkrörelsearkiv. Folkets Hus-föreningar, handikapporganisationer,patientföreningar, pensionärsföreningar, elevkårer, elevförbund, Hem ochskola-föreningar, intresseorganisationer såsom fastighetsägare- ochhyresgästföreningar m. m. samt föreningar för invandrare. Ungefär hälften av totalt 15 500 arkivarbetsplatser finnshos allmännyttiga organisationer. Yrkanden om fortsatt bidrag till deallmännyttiga organisationerna framställs av m. fl. (c) imotionen 2053 och av m. fl. (c) i motionen 1043. Motionärernahänvisar till att många organisationer på grund av svag ekonomi inte kan bäraens av lönekostnaden och att sådana organisationer därför i fortsättningeninte kan ge sysselsättning åt arbetshandikappade. Länsmuseerna räknas som allmännyttiga organisationer ochfår därmed f. n. full kostnadstäckning för anvisade arkivarbetare. m. fl. (c, s, m, vpk, apk) yrkar i motionen 2033 på bi- AU 1978/79:20 37 dragtill dessa museer. m. fl. (c) har i den nyssnämnda motionen 1043ett yrkande om att det skall fastställas att länsmuseerna skall hänföras tillallmännyttiga organisationer. Som följd av det tidigare återgivna yrkandet imotionen innebär det att länsmuseerna enligt dessa motionärer skall ha bidragmed . m. fl. (m, c) anser i motionen 1565 att bidrag om bör utgå för arkivarbetare som tjänstgör på museerna. Kulturutskottethar avgivit yttrande över de redovisade fyra motionerna. Med anledning av attmotionärerna särskilt har pekat på förhållandena vid länsmuseerna harkulturutskottet inhämtat från att det vid dessa museer finns 224arkivarbetsplatser och att arkivarbetarna utgör över två femtedelar avtotalantalet anställda vid museerna. Liknande uppgifter lämnas också imotionerna. har vidare inhämtat att det finns ett betydandeantal arkivarbetsplatser vid andra icke-statliga museer än länsmuseerna och vidicke-statliga bibliotek. Med kännedom om förhållandena inte bara vidlänsmuseerna utan också vid en rad andra arbetsplatser inom kulturutskottetsansvarsområde exempelvis ungdoms- och idrottsorganisationer vill utskottetunderstryka önskvärdheten av att det kommande riksdagsbeslutet med anledning avpropositionen 1978/79: 73 och därtill hörande motioner får en sådan innebördatt ifrågavarande institutioner och organisationer inte får sämre möjligheteratt anställa arbetare med lönebidrag än de haft att ta emotarkivarbetare. Med anledning av vad kulturutskottet anförtavslutningsvis vill arbetsmarknadsutskottet kraftigt stryka under attarkivarbete liksom halvskyddad sysselsättning uteslutande har till syfte attge sysselsättning åt personer med svårigheter på arbetsmarknaden. Också den nyastödformen anställning med lönebidrag måste ha sin utgångspunkt häri. Det äralltså de enskilda människornas behov som skall stå i förgrunden. Närdet sedan gäller avvägningen av nivån på det statsbidrag som skallutgå till de allmännyttiga organisationerna har utskottet särskilt tagit fastapå att arbetsmarknadsverkets arbetsgivaransvar kommer att flyttas över påorganisationerna. Från denna utgångspunkt är det rimligt alt organisationernasvarar för åtminstone någon del av lönekostnaden. Av samma uppfattning är TCOsom via TCO-S organiserar arkivarbetarna. Det skall inte bestridas attbidragsreduktionen kan leda till svårigheter för vissa organisationer ochinstitutioner. De får emellertid en övergångstid av räknat från den 1juli 1980 för att anpassa sig till den nya situationen. Även för tiden därefterkan bidrag komma att utgå i vissa fall. Det är nämligen avsett attAMS skall få i uppdrag att i samråd med och de fackligaorganisationerna närmare klarlägga för vilka anställda med lönebidrag hosmyndigheter och institutioner etc. som full kostnadstäckning AU 1978/79: 20 38 De ekonomiska problem som slutligt kan drabba vissa organisationer fårtas upp i samband med prövningen av annat stöd från det allmänna. Detbör inte förbises att den nya stödformen också kan leda till bidragsförbättringar.Allmännyttiga organisationer som redan har anställt eller under det närmasteåret anställer personer i halvskyddad sysselsättning får från den 1 juli 1980ett avsevärt högre bidrag. Meddet anförda ställer sig utskottet bakom propositionens förslag i bidragsfrågan.Av detta ställningstagande följer att utskottet avstyrker yrkandena imotionerna 1043 och 2053 om bidrag till allmännyttigaorganisationer. Inte heller är utskottet berett att tillstyrka motionerna 1565och 2033 om bidrag till länsmuseerna. Utskottetavstyrker även yrkandet i motionen 1043 om att skall uttala attlänsmuseerna skall hänföras till allmännyttiga institutioner. Något behov avatt göra ett sådant uttalande från sida föreligger inte. Medhänvisning till de uttalanden som har gjorts i det föregående tillstyrkerutskottet att arkivarbete, musikerhjälp och halvskyddad sysselsättning fr. o.m. omvandlas till anställning med lönebidrag. Lagenom anställningsskydd (LA:>) liksom lagen om offentlig anställning ()gäller inte arbetstagare som har anvisats beredskapsarbete, arkivarbete,musikerhjälp eller arbete i verkstad inom arbetsvården. Däremot omfattar LASarbetstagare i halvskyddad sysselsättning. Dethar redan nämnts att tanken är att arbetstagare som anställs med lönebidrag skallomfattas av den aktuella arbetsrättslagstiftningen. Som konsekvens häravföreslås i propositionen att orden "arkivarbete eller musikerhjälp"skall utgå ur 1 § LAS resp. 1 kap. 6 § . Lagändringen är avsedd att träda ikraft med övergången till den nya stödformen, dvs. Regeringensförslag till lagändring berör inte arbetstagare i beredskapsarbete ellerverkstäder för skyddat arbete. Dessa arbetstagare kommer som att varaundantagna från LAS och . Vpk vänder sig häremot när det g'äller LAS ipartimotionen 1053. Motionärerna vill att undantagsbestämmelsen förarbetstagare i beredskapsarbete, arkivarbete och skyddade verkstäder skallhelt utgå ur lagen. Motionärerna vill dessutom att denna lagändring skall trädai kraft . Utskottetavstyrker vpk:s förslag när det gäller beredskapsarbeten. Dessa arbeten äravsedda som en tillfällig sysselsättning. Det åligger arbetsförmedlingen attvidta åtgärder för att främja att arbetslösa som sysselsätts iberedskapsarbete övergår till arbete på den öppnamarknaden. Det skulle alltså strida mot stödformens natur att införaanställningsskydd vid denna typ av arbete. Det förda resonemanget hari princip ansetts tillämpligt även på ar- AU 1978/79:20 39 betstagarei skyddat arbete. anser att fler platser vidverkstäderna skulle kunna bli tillgängliga genom att fler arbetstagare än nuär fallet placeras på den öppna marknaden. Som ett första mål bör man enligtutredningen försöka öka andelen arbetstagare som placeras på öppna marknadentill . Föredragande statsrådet pekar på svårigheterna att förena kravet påatt verkstäderna skall tillgodose behovet av sysselsättning även för personermed mycket svåra handikapp med tanke på ökad utplacering på öppna marknaden.Han lägger därför inte fram något förslag med anledning av vad utredningenförordat.