bet · G201SkU50 · 1978-12-31 00:00:00 — dels de med anledning av propositionen väckta motionerna 1978/79:2480 av () och () vari hemställs att beslutar 1, att som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförls om större hänsyntill arbetsgivares medverkan i uppbördsförfarandet, 2, attförseningsavgift vid försenad uppbördsdeklaration skall fastställas till 100kr, samt till , om deklaration ej inges inom tid som angetts i anmaning; 1978/79:2481 av m,fl. (s) vari hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om behovet av en förstärkning avuppbördsorganisationen; dels de och 1979 väckta motionerna 1977/78:417 av m,fl,(s) vari hemställs att hos regeringen begär en skyndsam utredning omen skärpt skattekontroll av icke-seriösa företag; 1977/78:515 av m,fl,(s) vari hemställs atl i skrivelse lill regeringen måtte hemställaalt regeringen vid framläggande av förslag om ändrade skatteregler medanledning av skalteutrednings belänkande också måtte övervägainförandet av en obligatorisk källskatt på biinkomster av lönekaraklär ihuvudsaklig överensstämmelse med RS-ulredningens förslag; 1977/78:963 av andre vice talmannenTage m.fl, (m) vari hemställs alt beslutar atl återinföraden gemensamma ränteberäkningen för makar och barn vid för mycket eller förlitet eriagd preliminärskatt; 1977/78:975 av ()vari hemställs att hos regeringen anhåller 1, atl frågan om atl utveckla alternativa system förarbetsgivarnas med verkan i skatleuppbörden m,m, tas upp till övervägande av den inom nu pågående eller av en annan särskild utredning, 2, atl ges tilläggsdirektiv med innebördatt arbetsgivar nas uppbördsmedverkan skall särskilt omfattas av rationaliseringssträvan dena och all den pågående omorganisationen av den centrala skatte administrationen utformas för alternativa och successivt enklare lösningar för arbetsgivarnas vidkommande; SkU1978/79:50 55 1977/78:979 av () vari hemställs all hos regeringen begär en översyn av reglernaför inbetalning av skatter, avgifter och avsättningar så att en viss respiltidalllid ges för inbetalning efter fastställt datum mol en lämpligt avvägdavgift; 1978/79:497 av () vari hemställs att hos regeringen begär en ändring iuppbördslagen beträffande förtidsålerbetal-ning av överskjutande skatt enligtvad som i motionen anförts; 1978/79: 829 av ()vari hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till ändringari gällande uppbördsregler i enlighet med vad i motionen anförls; 1978/79:1138 av m,fl,(m) vari hemställs all i enlighet med vad som anförs i motionen1978/79: 1108 hos regeringen begär en översyn av ochfolkbokföringens centrala organisation; 1978/79: 1711 av () vari hemställs all beslutar att hos regeringen begära åtgärderför att beloppen på de delar av skatten som går lill landsting och församlingåterinförs på debetsedeln på slutlig skatt enligt senaste taxering; 1978/79:1729 av ()och () vari hemställs att hos regeringen begärutredning och förslag om att kvarskatt på grund av ändrad taxering, vilken ejgett anledning lill påförande av skattetillägg, inte skall föranledakvarskatteavgift, därest inbetalning sker inom efter meddelandet omtaxeringsmyndighetens beslut. Redovisningssystemets allmänna uppläggning m. m. Propositionen innehåller bl, a,förslag till nya regler för inbetalning och redovisning av skatt enligtuppbördslagen (1953:272) - UBL, Med skatt enligt UBL förslås inkomstskatt samlandra skatter och avgifter som erläggs i samband med inkomstskatten i form avpreliminär skatt (A-skatt eller B-skatt), kvarstående skatt (K-skall) ellertillkommande skatt (T-skatt). Propositionen grundar sig på RS-ulredningensförslag och avser framför alll atl la lill vara de möjligheter tillrationalisering och förenkling som det nya ADB-systemet för folkbokföring ochbeskattning erbjuder. Nuvarande ordning innebär i korthet atl preliminärskattenskall betalas under de sex uppbördslerminer som infaller den 613 varannanmånad fr, o, m. mars. Inbetalningarna sker med de skatteanvisningar som medföljerskattsedlarna, K-skalten skall betalas under uppbördslerminerna i mars och majefter laxeringsåret. Även T-skatl, som bl. a. utgår efter taxeringshöjningarsom inte har iakttagits vid den årliga debiteringen, delas i allmänhet upp påtvå terminer. SkU1978/79:50 56 Det anförda gäller framför alllbeträffande skatt som betalas av den skattskyldige själv eller av arbetsgivaremed högst en anställd (ca 195000), Arbetsgivare med två eller fleraarbetstagare (registrerade arbetsgivare -ca 100000) får betala arbetstagarnasA-skall och K-skatt och sina egna skaller senast den 18 i uppbördsmånaden.Dessa arbetsgivare betalar in hela skallebeloppet för den i en klumpsumma på skattepostgirokonlo.Samtidigt skall skatleanvis-ningarna fyllas i och översändas lill länsstyrelsentillsammans med en summerad förteckning över skattebeloppen. Ett förenklatsystem med summarisk redovisning får tillämpas av statliga och kommunalamyndigheter och i regel också av andra arbetsgivare med minst 50 anställda.Detta syslem tillämpas av 2 300 arbetsgivare med sammanlagt 3.5 milj. arbetstagareoch innebär atl skattebeloppen för de fem första uppbörderna betalas in ulanskalteanvisningar tillsammans med en särskild uppgift om summan av deninnehållna preliminärskatten. Först vid den sista inbetalningen i januari åretefler inkomståret lämnas en specificerad redovisning över den innehållnaskatten för varje arbetstagare. Förslaget i propositionen innebär atl uppbördslerminernaslopas och att den 18 i uppbördsmånaden blir sista inbetalningsdag för alla. Omsärskilda skäl föreligger kan en arbetsgivare få rätt all betala efterden 18:e. Det nya för arbetsgivarna är framför alll altskatteanvisningarna för A-skatt slopas och all inbetalningarna i stället skallgöras med ett särskilt inbetalningskort på vilket arbetsgivaren också skalllämna en uppbördsdeklaralion. Uppgift skall lämnas om skattesummornaför avdragen A-skatt och K-skatt samt om den lönesumma på vilken A-skatten harberäknats. Arbetsgivare med högst fyra anställda skall på inbetalningskortetdessutom specificera arbetstagarnas namn, personnummer och skattebelopp. Densom har mer än fyra anställda skall däremot i regel inte behöva specificerainbetalningarna, I del nya systemet kommer inbetalningarna att gottskrivasarbetstagarna med ledning av de uppgifter om innehållen skatt som arbetsgivarnasedan gammalt skall lämna på kontrolluppgifterna lill taxeringsmyndigheterna.Denna rationalisering har blivit möjlig all genomföra eftersom samtligakontrolluppgifter fr, o, m, skall registreras i del nya ADB-systemet förfolkbokföring och beskattning. Avsikten äratl de föreslagna reglerna skall tillämpas fr, o, m, 1980, I en del av de motioner som utskottet behandlar i dettabetänkande riktas bl. a, kritik mol och det nya ADB-systemet ochmol vissa detaljer i del nu utarbetade förslaget. Utskottet återkommer lilldessa detaljer och andra frågor i del följande. Kritiken är emellertid enligtvad utskottet kan finna inte av sådan art atl den bör inverka påställningstagandet till del skisserade redovisningsförfarandet. uppfattning innebär förslaget i propositionen väsentligarationaliseringsvinster för de myndigheter som handhar uppbörden ochförenklingar och förbält- SkU 1978/79:50 57 ringarockså för arbetsgivarna, utan alt säkerheten i det nuvarande systemet behöversättas åt sidan. Utskottet ansluter sig därför i princip lill attredovisningssystemet ändras så som föreslås i propositionen, 1 motionen 1978/79: 2480 yrkas bl. a, elt uttalandeav innebörd att större hänsyn bör tas till arbetsgivarnas medverkan iskatteuppbörden. Motionärerna anför bl, a, att förslaget medför en kraftigomställning för arbetsgivarna och att alla som så önskar bör få redovisaindividuella uppgifter vid varje inbelalningslillfälle. Enligt deras mening börskattemyndigheterna hålla en sådan beredskap atl den anställde kantillgodoräknas den innehållna skallen enligt nuvarande förfarande.Motionärerna framhåller också att liden för information om de nya reglerna äralltför knapp för att del nya systemet skall kunna genomföras fr, o, m, 1980utan onödiga besvär och kostnader för företagen. Utskottetvill inte bestrida att de nya reglerna kommer alt medföra en viss omställningför företagen. Särskilt för dem som har fem eller fler anställda - ca hälftenav de arbetsgivare som har minst två anställda -innebär emellertid det nyasystemet förenklingar, eftersom inbetalningarna inte längre behöverspecificeras. Med anledning av vad som anförs i motionen bör också framhållasatt ingenting hindrar att den som av vissa skäl vill lämna specificeradeuppgifter gör detta även i fortsättningen. Kontrolluppgifterna kommer dockunder alla förhållanden i första hand all läggas lill grund för kredileringenav skatten, och den specificerade redovisningen skall endast användas somunderlag för kontroll och avstämning. Delkan framhållas atl frågan på vilket sätt och i vilken utsträckning despecificerade uppgifterna bör registreras framför allt torde ha betydelse ifråga om de mindre arbetsgivarna och för säkerheten i det nya systemet,Ulskoitet vill för sin del inte la ställning härtill utan anser i likhet meddepartementschefen att () lämpligen bör lämna anvisningari frågan. Enannan åtgärd som enligt motionärernas uppfattning kan medföra vissa problem förföretagen är emellertid all lägga om redovisningen i vissa andra hänseenden.Enligt propositionen bör företagen i fortsättningen som huvudregel lämnauppbördsdeklaration för företaget i dess helhet. skall påansökan av företaget kunna medge undantag från denna huvudregel men också omsärskilda skäl föreligger genom eget initiativ kunna ålägga företaget atlfördela redovisningen på särskilda verksamhetsgrenar eller regioner. Nuvarandeordning innebär att företagen i stort sett har valfrihet i delta hänseende. Utskottethar förståelse för de kontrollskäl som ligger bakom förslaget men instämmer imotionärernas uppfattning att länsstyrelserna bör ta hänsyn till de motiv somligger bakom företagens val av redovisningsnivå och beakta de svårigheterföretagen kan ha att anpassa sina rutiner i detta avseende till eventuellaönskemål från sida. De bestämmelser i detta hänseende somföreslås i 53§ 1 mom. UBL lämnar utrymme SkU 1978/79:50 58 härför.Utskottet tillstyrker därför propositionen i denna del men utgår från altregeringen och RSV noga följer utvecklingen på delta område. Närdet gäller den i motionen berörda informationsfrågan utgår utskottet från allRSV informerar arbetsgivarna om de nya reglerna och atl deaktuella ändringarna även i övrigt genomförs på sådant sätt allomställningsproblem undviks så långt som möjligt. Meddet anförda avstyrker utskottet motionen 1978/79: 2480 yrkandet I i den månyrkandet inte är tillgodosett genom vad ulskoitet anfört, I motionen 1977/78: 975 begär motionären atlRS-utredningen eller en särskild utredning får i uppdrag alt utarbetaallernafiva syslem för arbetsgivarnas medverkan med enklare lösningar förarbetsgivarnas vidkommande än f, n. Motionären anser all arbetsgivarna medmodern administrativ teknik och med rationella betalningsformer för löner ochskaller m, m. i alll väsentligt skulle kunna frikopplas från sina nuvarandeuppgifter i fråga om uppbörd och information, Utskotieikan i och för sig vitsorda all inte har haft ell sågenomgripande syfte som motionären önskar. Av propositionen framgår emellertidatt avsikten är att så långt som möjligt utforma uppbördssysle-met så altarbetsgivarna och de skallskyldiga kan använda del betalningssätt som definner mest lämpligt. Även uppgiflslämnandet förenklas som redan nämnts i vissutsträckning genom del nya förfarandet, och i propositionen framhålls ocksåbetydelsen av att man i olika sammanhang beaktar möjligheterna all underiällaföretagens uppgiflsskyldighet genom samordning av uppgiflslämnandet. Så t, ex,bör uppgifterna om lönesummorna i uppbördsdeklaralionerna enligtdepartementschefens uppfallning också kunna användas som underlag förslatistikproduktionen. Dessa deklarationer och kontrolluppgifter torde - somframgår av propositionen - under vissa förutsättningar också kunna samordnasmed socialförsäkringen och de särskilda arbelsgivaruppgiflerna. som i så fallkan slopas. Delär givelvis angeläget atl möjligheterna lill förenklingar för arbetsgivarnalas till vara. Av del anförda framgår också atl möjligheterna härtill kommeralt uppmärksammas av slalsmaklerna även i fortsättningen. Det syslem som nuföreslås torde lätt kunna anpassas lill de ändrade betalningssystem som kanbli aktuella . Med hänvisning härtill och till atl nukommer att avvecklas avstyrker utskottet motionen 1977/78:975, 1 della sammanhang lar utskottet upp motionen1978/79: 1138, där motionärerna åberopar den kritik som från deras håll riktasmot datoriseringen av statsförvaltningen och begär en översyn av RS-projektetoch folkbokföringens centrala organisation. Motionärerna hänvisar tillmotionen 1978/79: 1108 enligt vilken inte i något avseendeuppfyller de löften och förväntningar som ursprungligen angavs. Med anledning av vad somanförs i sislnämnda molion bör framhållas alt SkU1978/79:50 59 huvuduppgift har varit att utforma en ny,förstärkt organisation för laxeringen i första instans. Denna organisation -som försetts med elt modernt dalasystem för folkbokföring och beskattning -genomförs i stort sett enligt de ursprungliga planerna fr, o. m, 1979 årstaxering på grundval av en serie beslut som faltal under åren1975-1978. Av naturliga skäl kan en så omfattande omorganisation integenomföras helt utan problem. Enligt utskottets uppfattning finns detemellertid ingenting som tyder på alt de positiva förväntningarna pådet nya systemet inte kommer atl infrias. Utskottet avstyrker således motionen1978/ 79: 1138, Den som betalar skatten för sent ärenligt gällande bestämmelser skyldig att erlägga restavgift eller - vidobetydliga förseningar mellan uppbördstcrminen och den I8:e i uppbördsmånaden -en särskild avgift med I % av skallebeloppet. Vid betalningsförsummelse i fråga om anställdas A-skalloch K-skatt skall arbetsgivaren betala restavgift och tilläggsavgift förvarje sexmånadersperiod lill dess skatten har betalats. Sådana avgifter utgårdock med sammanlagt högst , Vidare skall arbetsgivare som försummat altlämna föreskrivna uppgifter om skatteavdragen betala en särskild restavgift med2% av skattebeloppet, även om skallen eriagls i lid. Genom förslaget atl slopa uppbördslerminerna försvinnerockså den enprocentiga avgiften vid försenad betalning kort lid efteruppbördslermi-nens utgång, I propositionen föreslås också atl den Ivåprocentigaavgiften skall slopas för arbetsgivare som försummar alt lämna föreskrivna uppgifterom innehållen skatt. I stället föreslås att en förseningsavgift på , ifortsättningen skall utgå för arbetsgivare som inte avger uppbördsdeklarationi tid. Om uppbördsdeklaration inte avlämnas inom den lid som angivits ianmaning all deklarera utgår enligt förslaget förseningsavgift med , I motionen 1978/79: 2480 yrkas alt förseningsavgiftenfastställs lill 100 resp. . så som föreslagits av RS-ulredningen ienlighet med reglerna i fråga om försenad mervärdeskalledeklaration. Till grund för propositionen ligger en jämförelse med vadsom gäller på angränsande områden. Som redan nämnts uppgår förseningsavgiften ifråga om mervärdeskatledeklaralioner normalt till . Beträffande arbetsgivaravgiftenär förseningsavgiften av den fastställda arbetsgivaravgiften, dock högst300 kr. När det gäller allmän självdeklaration är förseningsavgiften föraktiebolag . För annan skallskyldig ulgör förseningsavgiften av denbeskailningsbara inkomslen och av den skaltpliktiga förmögenheten, dockhögst . Generellt gäller att förseningsavgifterna fördubblas om anmaningutgått. Vidare kan nämnas att skatte- och avgiftstillägg i allmänhet utgår förden som lämnat oriktiga SkU 1978/79:50 60 uppgiftermen att sådana tillägg inte utgår när det gäller uppbördsredovisningen. Förden som genom oriktiga uppgifter gör sig skyldig lill mer allvarliga brottinträder straffansvar enligt skaltebrotlslagen (1971:69), Straffsatsernavarierar mellan böter och fängelse i högst (2-6§§), När det gälleruppbördsredovisningen är maximistraffet dock fängelse eller i vissa (7- 10 §§), lOO-kronorsnivånför försenade mervärdeskatledeklaralioner är låg och har stått kvar oförändradsedan bestämmelsernas tillkomst 1971. vill utskottet framhållaönskvärdheten av en större enhetlighet i fråga om de sanktioner som förekommerpå skalle- och avgiftsområdet. Utskottet utgår från alt regeringen i lämpligtsammanhang kommer atl ta upp denna fråga till en mer allsidig bedömning än vadsom f, n, är möjligt. Mol denna bakgrund tillstyrker ulskoitet att reglerna omförseningsavgift beträffande uppbördsdeklaralioner samordnas med vad som gälleri fråga om mervärdeskatledeklaralioner och föreslår således att den nu aktuellaförseningsavgiften lills vidare bestäms till , eller - om anmaningutgått - , i överensstämmelse med yrkandet 2 i motionen 1978/79: 2480, I propositionen diskuteras utförligt vissa tekniskaoch administrativa frågor om kontrollen av källskatleuppbörden och förslagläggs också fram lill fiera lekniska delaljförbättringar. tardepartementschefen upp den kritik som från olika håll riktas mol atluppbördskonlrollen f. n, i stor utsträckning begränsar sig tillskrivbordsgranskning. Departementschefen uttalar sammanfattningsvis att detinte ännu är möjligt alt mer bestämt ange i vilken utsträckningtaxeringsrevisioner eller annan granskning i samband med taxeringsarbelelockså kan tillgodose behovel av kontroll beträffande källskatt m, m.Erfarenheter behöver först vinnas av den nya taxeringsorganisationen. Vidarebedriver RSV f. n. ett utvecklingsarbete för att klarlägga hur de olikaskatterna och avgifterna bör ses i förhållande lill varandra med tanke påmöjligheterna alt åstadkomma en lämplig fördelning och avvägning avkontrollinsatserna. Del är enligt departementschefen självfallet önskvärt altelt sådant klarläggande och en bedömning av kontrollförfarandet sker så snartdel blir möjligt. Han avser därför all återkomma till dessa frågor. 1motionen 1978/79:2481 framhålls att summan restförda skatter ökat kraftigtunder senare år och atl indrivningsresullatel försämrats. Mol dennabakgrund anser motionärerna alt uppbördsorganisalionen bör förstärkas på sammasätt som laxeringsorganisalionen. Enligt deras uppfattning bör åtgärdergenomföras fr, o, m, /81 i syfte att avslöja för lågapreliminärskattebelalningar och atl effektivisera indrivningen. Ävenmotionärerna i motionen 1977/78:417 tar upp vissa konlrollfrågor. De läggerfram olika förslag lill förbättringar av kontrollen av icke-seriösa SkU1978/79:50 61 företag och deras skattebetalningar och begär en skyndsamutredning om dessa frågor. Utskottet vill framhålla atl arbetsgivarna i allmänhetsköter sin redovisning på ett tillfredsställande sätt och attuppbördsförfarandet i regel löper friktionsfritt. Ett begränsat antal kända ochokända arbetsgivare underlåter emellertid systematiskt alt betala in sina egnaoch arbetstagarens skatter, arbetsgivaravgifter och mervärdeskatt, och debelopp som det rör sig om uppgår ofta till uppseendeväckande summor. Som anförsi den sistnämnda motionen har del också blivit vanligl alt vissa arbeten organiserasså, att arbetstagare i vanlig bemärkelse betecknas som egna företagare iavsikt bl, a, atl kringgå uppbördsreglerna, undvika arbetsgivaravgifter ochuppnå andra ej avsedda fördelar. Enighet råder om alt dessa och andra ej acceptablaförhållanden i fråga om skatteuppbörden delvis skulle kunna lösas genom ökadepersonalresurser. vill utskottet erinra om atl problemen delvisgrundlagts i utformningen av olika detaljer i skallelagsliflningen och även iannan lagsliflning ulanför skalteutskoltels ämnesområde, exempelvis aktiebolagslagen,giflermålsbalken och konkurslagsliflningen. Även om ålskilliga sådana frågorkvarslår alt lösa. kan i detta sammanhang nämnas all slalsmaklerna undersenare år intensifierat sina ansträngningar all försvåra skaileundandragandenoch annan ekonomisk brottslighet bl. a, genom successiva förbättringar avlagstiftningen. Beträffande det pågående arbetet med dessa frågor hänvisarutskottet lill de lämnade redogörelserna i betänkandena SkU 1978/79:2och JuU 1978/79:28, Del kan tilläggas alt nu beslutat om en nykonkurslagsliftning med vissa skärpningar gentemot konkursgäldenärer (prop,1978/79: 105, LU 1978/ 79: 19). Utskottet återkommer nedan lill två nu aktuellalagstiftningsfrågor som har betydelse för uppbördskonlrollen. Det är givet atl dessa och andra ansträngningar i kampenmot skaileundandraganden i olika former delvis förlorar sin verkan om inteberörda myndigheter får tillräckliga personalresurser för att kunna fullgörauppbördskontrollen på ett tillfredsställande sätt. Som anförs i motionen 1978/79:2481 bör angelägna personalförstärkningar skyndsamt genomföras för att uppnåerforderliga förbättringar i della hänseende. Som framgår av propositionentorde emellertid det angivna syftet i viss utsträckning kunna uppnås genom enförbättrad samordning mellan berörda myndigheter, bl. a. RSV, länsstyrelserna,de lokala skattemyndigheterna, exekutionsväsendet och polisväsendet. Härtillkommer all den nya laxeringsorganisalionen innefattar förstärkningar i form avgranskningspersonal som skall kunna utnyttjas för s,k, integrerade revisioner,dvs, en samtidig kontroll av såväl inkomsttaxeringen som källskatlen,mervärdeskatten och arbetsgivaravgifterna. Del bör framhållas att dennagranskningspersonal i första hand är avsedd för kontroll av taxeringen, menrevisionerna bör enligt utskottets uppfattning givetvis kunna initieras ocksågenom impulser från de lokala skattemyndigheterna. SkU1978/79:50 62 Av del anförda framgår attutskottet instämmer i del i motionen 1978/ 79: 2481 angivna syftet attskyndsamt förbättra uppbördskontrollen. Vilka personalförstärkningar som behövsoch var dessa förstärkningar lämpligen bör sättas in bör emellertid bedömasnärmare mot bakgrund av erfarenheterna av den nya taxeringsorganisationen ochresultatet av det arbete som f, n, bedrivs inom RSV för att klargöra hithörandefrågor. Med hänsyn till vad som anförls i propositionen i denna del utgårutskottet från att regeringen möjligt kommer all redovisa resullalelav dessa överväganden med förslag lill lämpliga åtgärder. Den aktuellaöversynen torde enligt vad utskottet kan bedöma omfatta också de frågor sombehandlas i motionen 1977/78:417. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 1977/78:417och 1978/ 79: 2481 i den mån de inte är tillgodosedda. Som har anförts behandlarutskottet i detta sammanhang två lagstiftningsfrågor som har direkt betydelseför uppbördskontrollen. En av dessa frågor gäller arbetsgivaransvaret och dens, k. grå arbetskraften. En arbetsgivare som inte fullgör sin skyldighet altgöra skatteavdrag är tillsammans med arbetslagaren ansvarig för skatten.Gällande regler innebär emellertid atl arbetsgivaren kan åläggas all betalaskatten endast om arbetstagaren är känd. 1 praktiken har detta i många fallmedfört alt skattebeloppen inte kan utkrävas vare sig av arbetstagarna ellerav arbetsgivarna, ulgör ett av de problem som behandlats i promemorian(Ds Fi 1976: 4) Ansvar vid entreprenad m, m. Frågan tas nu upp i propositionen.Del förslag som läggs fram innebär atl betalningsskyldighet skall kunna åläggasarbetsgivare som underlåtit alt göra skatteavdrag, även om arbetslagarna inteär kända. Betalningsskyldigheten skall enligt propositionen beräknasschablonmässigt till av lönebeloppen. Av det anförda framgår atl förslagetavser alt täppa lill en lucka i UBL, Utskotiei ansluter sig till del framlagda förslaget ochvill framhålla viklen av alt frågor av denna art löses skyndsamt. Meddet anförda tillstyrker ulskoitet propositionen i denna del.