bet · G201UbU33 · 1978-12-31 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:100 såvitt gälleranslag till utbildning för undervisningsyrken jämte motioner I propositionen 1978/79: 100 bilaga12 () har regeringen efter föredragning av statsrådetRodhe under punkten D 8 (s. 478-519) föreslagit att 1. besluta omavveckling av barnavårdslärarlinjen enligt vad som förordats i propositionen, 2. bemyndigaregeringen att inleda förhandlingar med berörda kommuner om ett successivtförstatligande av den kommunala fritidspedagogutbildningen enligt vad somförordats i propositionen, 3. bemyndigaregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer att göra omfördelningar ivad gäller antagningsplatser på hemspråkslärarlinjen enligt vad som förordats ipropositionen, 4. bemyndigaregeringen att slutligt besluta om lokaliseringen av den sista utbildningsterminenav den särskilda speciallärarutbildningen på gren 1 enligt vad som förordats ipropositionen, 5. fastställaplaneringsramar enligt vad som förordats i propositionen, 6. till Utbildningför undervisningsyrken för /80 anvisa ett reservationsanslag av491 . 1978/79: 228 av (vpk) vari yrkas att hos regeringen hemställer om åtgärder för atten filial till i inrättas i för utbildning avförskollärare, 1978/79: 269 av () ochWiggo Komstedt (m) vari yrkas att beslutar att intagningen tilllågstadielärarutbildning vid högskolan i återupptas och att de ipropositionen 1978/79: 100, bilaga 12, föreslagna nya 24 antagningsplatsernaförläggs dit, 1978/79:445 av ()och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts gällande omfattningen avförskollärarutbildningen på , 1978/79:448 av Per ()vari yrkas att beslutar att inrätta ytterligare en idrottshögskolaföriagd till , 1 Rikidagen 1978/79. UbU1978/79:33 2 1978/79:450 av () och () vari yrkas att hos regeringen anhåller omatt antagningen till pedagogik/metodiklärarlinjen begränsas till nuvarande 30platser och att antagning till barnavårdslärarlinjen får ske i sammaomfattning som , 1978/79: 520 av m.fl.(s) vari yrkas att beslutar att antagningskapaciteten påbarnavårdslärarlinjen och pedagogik/metodiklä-rariinjen skall vara /80, 1978/79: 523 av m. (s) vari - med hänvisning till vad som anförts i den tillsocialförsäkringsutskottet remitterade motionen 1978/ 79: 509 - yrkas attriksdagen 1. till Utbildningför undervisningsyrken för /80 anvisar ett i förhållande tillregeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av , 2. som sin meningger regeringen till känna vad i motionen 1978/79: 509 anförts om antagning tillförskollärarutbildning, 1978/79:622 av ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna attförskollärarutbildning med den omfattning som angivits i motionen börförläggas till fr. o. m. 1980/81, 1978/79:626 av () och Hans Nyhage (m) vari yrkas att beslutar att lärarutbildningenför jordbruk, skogsbruk och trädgårdsskötsel skall ha samma /80 som innevarande budgetår, 1978/79:915 av ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i motionen angående förslag om dimensionering,lokalisering och tidpunkt för start av förskollärarutbildning på , 1978/79:918 av m.fl.(s, c, m, fp, vpk) vari yrkas att beslutar att hos regeringenhemställa om förslag att högre musikutbildning förläggs till Linköpingsuniversitet i huvudsaklig överensstämmelse med förslag (för högre musikutbildning), 1978/79: 1073 av (apk)och (apk) vari - såvitt nu är i fråga - yrkas att 1. uttalar attantalet modersmålslärarplatser måste utökas kraftigt (yrkandet 3), 2. uttalar att iförskoleseminarier särskilda kvoter för tvåspråkiga elever inrättas, så atttvåspråkig personal garanteras till förskolan för alla invandrarspråk(yrkandet 4), 1978/79: 1349 av m.fl. (s, c, m) vari yrkas att beslutar att förskollärarutbildningen iÖrebro för /80 skall ha samma antal intagningsplatser som innevarandeår. UbU1978/79:33 3 1978/79: 1351 av . (s, c, m) vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna att vårdlärarutbildningen i bör bibehållas, i vart fall för tidintill dess den till föreslagna utbildningen organiserats somdistansundervisning och utvärdering av undervisningen i denna form skett, 1978/79: 1357 av m. fl. (c) vari yrkas attriksdagen 1. beslutarbibehålla antalet antagningsplatser på lärarlinjen för jordbruks-, skogsbruks-och trädgårdsskötsel till 72, 2. som sin meningi övrigt ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för atttrygga lärartillgången, 1978/79: 1634 av (apk)och (apk) vari - såvitt nu är i fråga - med hänvisning till vadsom anförts i den till socialförsäkringsutskottet remitterade motionen1978/79: 1633 yrkas att antalet utbildningsplatser inom social- ochhälsovården, undervisningsyrken, särskilt förskollärar- och lärarutbildningentillika tvåspråkig lärarutbildning med etl invandrarspråk som modersmål samt ifråga om studier med inriktning på förbättrad arbetsmiljö och den fysiskaplaneringen utökas (yrkandet 4), 1978/79: 1888 av m.fl. (s) vari yrkas att beslutar att de i propositionen 1978/79: 100,bil. 12, föreslagna nya utbildningsplatserna på lågstadielärariinjen födäggstill högskolan i , 1978/79: 1903 av . (s) vari yrkas att beslutar att hos regeringen anhålla omåtgärder som erfordras för en utlokalise-ring av vårdlärarutbildning tillBoden, 1978/79: 1920 av . (c, s, m) vari yrkas att beslutar som sin mening geregeringen till känna att den särskilda speciallärarutbildning som till vissdel bedrivs vid högskolan i i sin helhet skall lokaliseras dit, 1978/79: 1928 av . (s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna 1. att ettförstatligande av den kommunala fritidspedagogutbildningen fr. o. m. budgetåret1980/81 också skall innefatta utbildningen i , 2. attifrågavarande utbildning därmed skall förläggas till högskolan i , 1978/79: 1934 av m.fl.(vpk) vari - såvitt nu är i fråga -yrkas 1. att riksdagenunder D 8, Utbildning för undervisningsyrken, anvisar etl i förhållande tillregeringens förslag med . förhöjt belopp, i syfte att ökaintagningen till förskollärarutbildningen med 650 elever och tillfritidspedagogutbildningen med 350 elever (yrkandet 1), 2. att riksdagenuttalar sig för och hos regeringen hemställer om förslag innebärande (yrkandet2) 11 1978/79. UbU1978/79:33 4 a) attutbildningskapaciteten vad gäller förskollärare under de följande fem äret\ böruppgå till ett genomsnitt av 10000, b) attutbildningskapaciteten vad gäller fritidspedagoger under de följande fem årenbör uppgå till ett genomsnitt av 5000 elever, c) attutbildningstiden för förskollärare och fritidspedagoger bör vara , medvarvad teori och praktik i enlighet med vad som anförs i motionen, d) att kommunerna bör vara skyldiga att tillse attpersonalen erhåller möjlighet till årlig fortbildning och att statsbidrag bör utgå för denna verksamhet, e) att de som har anställning inom utbildningsyrkena mensaknar formell kompetens bör ges möjlighet att genomgå utbildningen och att för denna kategori ersättning skall utgå motsvarande full lön, 1978/79: 1935 av () vari yrkas attriksdagen uttalar 1. att intagningtill barnavärdslärarlinjen sker i oförändrad omfattning . dvs. 2. att beslut omev. nedläggning fattas först sedan den föreslagna ersättningsutbildningenutvärderats. Under förevarande anslag beräknasmedel dels för allmänna utbildningslinjer och påbyggnadslinjer inom sektornför utbildning för undervisningsyrken, dels för vissa kurser, dels för studierenligt äldre studieordning. Medel för högskoleutbildning inom sektornberäknas under anslaget Bidrag till högskoleutbildning m.m. utom ifråga om musiklärarlinjen i för vilken medel beräknas under förevarandeanslag. Sektorn för utbildning för undervisningsyrken omfattarinnevarande budgetår 20 allmänna linjer och tre påbyggnadslinjer. Planeringsramen för /79 omfattar ca 11 400antagningsplatser. För /80 beräknas ca 11 600antagningsplatser. Föredragande statsrådet anmäler i budgetpropositionen desärskilda problem som är förknippade med bedömningen av lärarutbildningens dimensioneringoch framför bl. a. följande. Dimensioneringen fastställs på grundval av de prognosersom fortlöpande görs om behovet av lärarutbildning. Bedömningen avutbildningsbehovet har ofta som förutsättning att det skall råda balans inomriket som helhet. kan konstateras att det f. n. föreligger enregional obalans med överskott av lärare på vissa orter och underskott på andraorter. En av orsakerna till obalansen torde vara att de studerande i allt högregrad är ortsbundna och i första hand efterfrågar den utbildning som finns påhemorten eller i dess närhet. Särskilt markant är detta i fråga om lärare somgått på förskollärar- och fritidspedagoglinjerna och på sådan utbild- UbU1978/79:33 5 ning som bygger på tidigare yrkesutbildning ochyrkeserfarenhet, (. För att råda bot på obalansenmåste utbildningsorganisationen göras mer flexibel och andra utbildningsformerprövas, t. ex. distansundervisning. Behovet av lärare kommer alt variera mycket starkt medhänsyn till årskullarnas storlek. En annan omständighet som påverkarlärarbehovet är elevernas val av linjer, kurser och ämnen. Även efterfrågan pålärarutbildning är svår att kartlägga. Utskottet uttalade bl. a. vid behandlingen av föregåendeårs budgetproposition att man vid bedömningen av lärarutbildningsbehovet ocksåmåste ta hänsyn till lärarnas yrkesbenägenhet och beteende i övrigt på arbetsmarknaden(UbU 1977/78:22, s. 51). Föredraganden framhåller att yrkesbenägenheten blandlärare varierar mycket mellan lärarkategorierna. Den lägsta lärarbenägenhetenuppvisar barnavärdslärare, teckningslärare, lärare för jordbruk, skogsbruk ochträdgårdsskötsel samt vårdlärare. Den högsta lärarbenägenheten finns blandlärare i teoretiska ämnen. Många lärare tjänstgör pä deltid. Lärarkåren ärgenomsnittligt mycket ung. En stor del av lärarna är kvinnor, som ärtjänstlediga för havandeskap och vård av minderåriga barn. Många kvinnligalärare önskar arbeta pä deltid. Mot bakgrund av svårigheterna att göra tillföriitligabedömningar av lärarbehovet förordar föredraganden stor försiktighet i fråga omatt förändra lärarutbildningens dimensionering. Det finns också, påpekas ipropositionen, ett behov av stabilitet i utbildningsorganisationen som talarför denna försiktighet. Föredragande statsrådet förordar ibudgetpropositionen att barnavårds-lärarlinjen med f. n. 36 nybörjarplatsersuccessivt avvecklas fr. o. m. . Barnavårdslärarutbildningen,som omfattar 120 poäng, ger behörighet för tjänst som lärare i barnkunskap igrundskolan och i barn- och ungdomskunskap i gymnasieskolan. Timunderlaget försådana lärartjänster är begränsat. Fr. o. m. anordnas en påbyggnadslinje om20 poäng för förskollärare, fritidspedagoger och barnavårdslärare, benämndpedagogik/ metodiklärarlinjen och med 30 antagningsplatser. Denna utbildningger också behörighet för tjänst som lärare i barnkunskap i och ibarn- och ungdomskunskap i gymnasieskolan. ger utbildningen bl. a.även behörighet till tjänst som lärare i förskolestadiet/fritidsverksamhetensmetodik i högskolan. Enligt föredragandens mening bör behovet av lärare ibarnkunskap samt av lärare i barn- och ungdomskunskap helt tillgodoses inompedagogik/ metodiklärarlinjen. Hon föreslår därför en utökning med 36 nybörjar- UbU 1978/79:33 6 platserför denna utbildning och den angivna successiva nedläggningenfr. o. m. av barnavårdslärarlinjen. Imotionerna 1978/79:450, 1978/79:520 och 1978/79: 1935 yrkas att antagningskapacitetenpå barnavårdslärarlinjen skall vara oförändrad (36 platser) under budgetåret1979/80.1 motionen 1978/79:450 hemställs också att antagningen tillpedagogik/metodiklärarlinjen skall ske i samma omfattning som innevarande år(30 platser). I motionen 1978/79; 1935 yrkas därjämte att beslut om eventuellnedläggning av barnavårdslärariinjen skall fattas först sedan den nyautbildningen utvärderats. Barnavårdslärarlinjenbygger på genomgängen grundskola, barnskötar-utbildning och viss praktik.Pedagogik/metodiklärarlinjen bygger på gymnasieskola samt genomgångenförskolläramtbildning, barnavårdslärarutbildning ellerfritidspedagogutbildning jämte arbetslivserfarenhet. Bådautbildningsgångarna ger behörighet att undervisa i ämnet barnkunskap igrundskolan samt i barn- och ungdomskunskap i gymnasieskolan.Pedagogik/metodiklärarna får dock en bredare kompetens genom att de även kantjänstgöra i högskolan. 1974års lärarutbUdningsutredning (LUT 74) har i sitt slutbetänkande (SOU 1978: 86)Lärare för skola i utveckling behandlat frågan om behovet av en särskildbarnavårdslärarutbildning. LUT 74 föreslår att utbildningen skall finnas kvar,eftersom den har en något annorlunda inriktning än pedagogik/metodiklärarlinjenoch då behovet av lärare i barnkunskap kan förutses vara stort inombarnskötarutbildningen. Betänkandet remissbehandlas f n. Utskottet,som delar föredragande statsrådets uppfattning att kraftiga svängningar idimensioneringen av lärarutbildningen bör undvikas, finner att frågan om detframtida behovet av barnavårdslärarutbildningen är oklar.Utskottet anser att ställningstagandet till LUT 74:s förslag bör avvaktas.Utskottet avstyrker därför bifall till regeringens förslag att nu successivtlägga ned barnavårdslärarlinjen och i stället bygga ut pedagogik/metodiklärarlinjen.Båda utbildningarna bör nästa läsår ha oförändrad antagningskapacitet.Utskottet tillstyrker således motionerna 1978/79:450, 1978/79: 520 och 1978/79:1935 yrkandet 1. Medhänsyn till att en utvärdering av pedagogik/metodiklärarlinjen måsteförutsättas komma att ingå i beslutsunderlaget vid ställningstagandet till LUT74:s förslag påkallar motionen 1978/79: 1935 yrkandet 2 ingen åtgärd. För den statliga fritidspedagogutbildningenföreslås nybörjarplatser under /80. För den kommunalafritidspedagogutbildningen föreslås 410 antagningsplatser. Enligtstatsmakternas beslut skall fritidspedagogutbildningen successivtförstatligas (prop. 1976/77:76, UbU 1976/77: 29, rskr 1976/77: 333). Ipropositionen 1976/77:76 anfördes att utbildningen endast borde anordnas ianslutning till övrig läramtbildning inom den statliga högskolan. UbU1978/79:33 7 uttalade att det inte fanns någonanledning till dröjsmål med förstatligande av utbildningen, i synnerhet intepå orter där förskollärar- och klasslärarutbildning redan anordnades och därden statliga högskolan hade erforderliga lokalresurser för utbildningen. Beträffande den kommunala fritidspedagogutbildningen iÖstersund, där statlig utbildning inte finns, fann utskottet att frågan omstadigvarande förläggning av fritidspedagoglinjen dit borde avgöras motbakgrund av de förslag som LUT 74 skulle komma att avge om läramtbildningarnaslokalisering. Föredragande statsrådet förordar nu ett successivtförstatligande av fritidspedagoglinjen med början 1980/81 utom i fråga omÖstersund, där hon förordar ett ställningstagande i anslutning tillbehandlingen av LUT 74:s betänkande. I motionen 1978/79: 1928 yrkas dels att ett förstatligandeav den kommunala fritidspedagogutbildningen /81 också skallinnefatta utbildningen i , dels att utbildningen därvid skallförläggas till högskolan i . Som motiv anges att utbildningen, om deninte förstatligas och därmed inte bibehålls, enbart kommer att vara lokaliseradtill vissa orter vid kusten. Ett förstatligande skulle på ett naturligt sättkomplettera utbildningsutbudet vid den statliga högskoleenheten i Östersund.Statlig lärarutbildning finns ej där. Som tidigare nämnts har LUT 74 avgivit sittbetänkande (SOU 1978/79: 86) Lärare för skola i utveckling. Utskottet, som tidigare uttalat att beslut omförstatligande av utbildningen i bör anstå till dess LUT 74:sförslag till lokalisering av lärarutbildningen behandlats, avstyrker bifalltill motionen 1978/79: 1928. Utskottet tillstyrker regeringens förslag omfritidspedagogutbildningens dimensionering /80. Utskottetavstyrker alltså motionen 1978/79: 1934 yrkandet 1 i denna del. För /80 föreslås 4758 antagningsplatser för förskollärarutbildning, vilket innebären i stortsett oförändrad planeringsram jämfört med innevarande budgetår. Regeringen kommer att inleda överläggningar med om den fortsatta utbyggnaden av barnomsorgen för periodenefter . Föredraganden anmäler att det är naturligt att resultatet av dessaöverläggningar får ligga till grund för förnyade bedömningar av dimensioneringenav förskollärarutbildningen. I motionen 1978/79:523 (yrkandet 1) yrkas att riksdagenanvisar . för ytterligare 200 platser i förskollärarutbildning, vilkaskall vara reserverade för s. k. 50-poängsutbildning för barnskötare. I motionen 1978/79: 1934 föreslås (yrkandet 1) attriksdagen anvisar medel för att öka antagningen till förskollärarutbildningenmed 650 platser. UbU1978/79:33 8 Utbyggnaden avförskollärarutbildningen bör relateras till behoven inom barnomsorgen. Med hänsyntill vad föredraganden uttalat om en förnyad bedömning av dimensioneringen avförskollärarutbildningen avstyrker utskottet motionen 1978/79:523 yrkandet 1och motionen 1978/79: 1934 yrkandet 1 i denna del. 1 motionen 1978/79: 1934 (yrkandena 2 a och 2 b) haryrkats att utbildningskapaciteten vad gäller förskollärare ökas till ett genomsnitt av 10000 antagningsplatser och i fråga omfritidspedagoger till 5 000 platser. Utskottet är inte berett förorda attriksdagen binder sig för denna utbyggnadsplan, varför utskottet avstyrkernämnda två yrkanden. I budgetpropositionen anmäls ett förslag frånregionstyrelsen för högskoleregion att en del avförskollärarutbildningen i skulle förläggas till fr. /81. föreslår 84 nybörjarplatser budgetåret1980/81. Av de 84 nybörjarplatserna avser 60 platser 80/100-poängsutbildningoch 24 platser 50-poängsutbildning. Föredraganden anmäler alt hon ansluter sigtill uppfattning att det är angeläget att tillgodoseutbildningsbehovet på i decentraliserad form. Med hänsyn till att enmera stadigvarande förläggning av utbildningen till kräver ennoggrannare prövning av behovet av förskollärare där. föreslås i propositionenendast att 24 nybörjarplatser i 50-poängsutbildningen får föriäggas tillGotland /80. Av regionslyrelsens skrivelse den 4 december 1978framgår att förläggningen av förskollärarutbildningen (80/100 poäng) tillGotland är avsedd att täcka såväl behov som ochlandets i övrigt behov av utbildade förskollärare. Föredragande statsrådet haremellertid utgått frän att utbildningen skall dimensioneras enbart för atttäcka behov. 1 motionerna 1978/79:445 och 1978/79:915 yrkas attförskollärarutbildningen på skall få den dimensionering, lokaliseringoch tidpunkt för start som föreslagit. I motionen 1978/79:622yrkar motionären den dimensionering som föreslagit men med ensnabbare start, så att 24 nybörjarplatser anordnas och ytterligare60 platser . 1 fråga om fortsatt utbyggnad av högskoleutbildning påflera orter utanför universitetsorterna uttalade föredragandedepartementschefen i propositionen 1975: 9 om reformering avhögskoleutbildningen m, m. (s. 488) att den verksamt bör kunna bidra till att isocialt hänseende utjämna rekryteringen till högre studier. Inte minst tordeför många människor närhet till utbildningstillfällena vara en viktigförutsättning för att återkommande utbildning skall kunna bli verklighet. Enutbyggnad med denna inriktning var också, framhölls vidare, av storregionalpolitisk betydelse. Att en grundläggande utbildning inom högskolan förläggstill en annan ort inom högskoleregionen än högskoleorten behöver inte innebäraatt utbildningen anordnas där enbart för de behov som finns inom ortensomedelbara närhet. UbU1978/79:33 9 Utskottet anser att en helhetssynpå högskoleutbildningens planering bör anläggas, vilket även uttalades isamband med att principerna för högskolans reformering lades fast (prop. 1975:9, s. 487-488). Detta innebär att - om förutsättningar finns för att förläggaförskollärarutbildning till - utbildningen där måste ses som en del avinsatserna för att tillgodose det samlade behovet av förskolläramtbildning. Utskottet har erfarit att kommunen har vissa möjligheteratt för den i propositionen föreslagna 50-poängsutbildningen redan fr. o.m.hösten 1979 upplåta provisoriska lokaler. Företrädare för ochregionstyrelsen har vid sin planering av reguljär förskollärarutbildningemellertid utgått från att starten skall bli utan provisorier. Utskottet anser att förskollärarutbildning bör förläggastill i form av 80/IOO-poängsutbildning och med intagning av 60studerande /81 i enlighet med förslag. här anfört om lokalisering och dimensionering av samt starttidpunktför 80/ lOOpoängsutbildning på bör med avslag på propositionen1978/79:100 och med bifall till motionerna 1978/79:445 i denna del och1978/79:915 i denna del samt med anledning av motionen 1978/79:622 i denna delsom sin mening ge regeringen till känna. Utskottet anser också att förskollärarutbildning i form av50-poängsutbildning med en intagning av 24 studerande bör kunna förläggas tillGotland. bör alltså bifalla propositionen 1978/79:100 samt motionerna1978/79:445, 1978/79:622 och 1978/79:915 i vad de avser lokalisering ochdimensionering av 50-poängsutbildning på . I vad gäller starttidpunkt för 50-poängsutbildningensaknar utskottet anledning att göra något uttalande om när under budgetåren1979/80 och 1980/81 utbildningen lämpligen bör starta. Vad utskottet här anförtom starttidpunkt för 50-poängsutbildningen bör med anledning avpropositionen 1978/79:100 samt motionerna 1978/79:445 i denna del, 1978/ 79:622i denna del och 1978/79:915 i denna del som sin mening ge regeringen tillkänna. Föredragande statsrådet föreslåren omfördelning inomplaneringsramen för förskollärarlinjen så att antalet nybörjarplatser minskas iGävle/(-30), (-30) och (-30) samt ökas i ochMalmö (+60 resp. +30). Motiveringen för detta är den regionala obalansen påförskollärarnas arbetsmarknad. Enligt propositionen råder ett klart överskottpå förskollärare i bl. a. de län där kapaciteten nu föreslås bli minskad. I motionen 1978/79: 1349 yrkas attförskollärarutbildningen i skall ha samma antal antagningsplatser sominnevarande budgetår eftersom behovet av utbildade förskollärare - enligtmotionärerna - är större än tillgången. Utskottet har tagit del av det underlag som utgör grundför omfördelningen av antagningsplatser till förskollärariinjen. Utskottet,som ansluter UbU1978/79:33 10 sig till föredragandens bedömning av utbildningsbehovet istorstadsregionerna, avstyrker bifall till motionen 1978/79: 1349. I motionen 1978/79: 228 föreslås att en filial tilllärarhögskolan i inrättas i för utbildning av förskollärare.Utskottet har erfarit att frågan om en förläggning av förskollärarutbildningtill numera behandlas av i högskoleregion.Utskottet anser att motionen 1978/79:228 inte bör föranleda någon riksdagensåtgärd. I motionen 1978/79: 1934 yrkandet 2c-e framställs krav på föriängd utbildningstid för förskollärare ochfritidspedagoger till med varvad praktik och teori, på skyldighet förkommunerna att ge personalen äriig fortbildning , varvidstatsbidrag bör utgå samt på kompetensgivande utbildning med lön underutbildningstiden för dem som tjänstgör inom undervisningsyrken utan formellbehörighet. fattade beslut om en reformering avförskollärar-och fritidspedagogutbildningarna i huvudsak enligt de riktlinjersom barn-slugeulredningen förordat i betänkandet (SOU 1975: 67) Utbildning isamspel. Utskottet kan inte anse att vad som anförts i motionen 1978/79:1934motiverar någon ändring av detta beslut (prop. 1976/77:76, UbU 1976/ 77: 29,rskr 1976/77: 333), varför motionen 1978/79: 1934 yrkandet 2 c bör avslås. Frågan om fortbildning av barnstugepersonal behandladeutskoilel i betänkandet 1976/77:29 (s. 7-8). Med hänvisning till vad som däranförts avstyrker utskottet motionen 1978/79: 1934 yrkandet 2 d. Till följd av statsmakternas beslut om reformering avförskollärar-och fritidspedagogutbildningarna anordnas 50-poängsutbildningarför dem som , , tjänstgjort som förskollärare ellerfritidspedagog utan kompetensgivande utbildning. Förskolepersonalen är kommunalt anställd. Frågor omlöneförmåner m. m. vid genomgång av viss utbildning för personal hos kommun ären förhandlingsfråga, varför motionen 1978/79: 1934 yrkandet 2 e bör avslås.