bet · G201UU27 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av propositionen 1978/79:100, såvitt avser internationelltutvecklingssamarbete m. m. jämte motioner 1 föreliggande betänkande behandlas de förslagavseende internationellt utvecklingssamarbete m. m. som regeringen förelagtriksdagen i budgetpropositionen 1978/79:100, bilaga 6, liu. C (med undantagför C 3-5) på driftbudgeten och IV.2 på kapiialbudgeten, samti anslutning därtill väckta motioner eller motionsyrkanden. Frågoravseende C 3, C 4 och C 5, som i budgetpropositionen anmälts med preliminäraanslagsberäkningar i avvaktan på särskild proposition, kommer alt av utskottetbehandlas senare på grundval av den framlagda propositionen1978/79:113 om riktlinjer för u-landsinformation och biståndets organisation m.m. Ensammanställning över de i förevarande betänkande behandlade motionernaåterfinns i slutet av betänkandet. Av sammanställningen framgår även var ibelänkandet de olika motionerna eller yrkandena tas upp lill behandling. 1 slutet av betänkandetfinns vidare en innehållsförteckning. Budgetpropositionenshuvudsakliga förslag avseende utvecklingssamarbetet De samlade anslagen för internationelltutvecklingssamarbete föreslås budgetårel 1979/80 uppgå till 4 370 milj. kr.Detta innebär en ökning med 500 milj. kr. eller i förhållande tillinnevarande budgetårs anslag. De totala biståndsanslagen har beräknats så attde skall motsvara något mer än innevarande budgetårs nivå på 1,avbruttonationalprodukten till marknadspris. Demultilaterala bidragen redovisas under anslaget C 1. Bidrag tillinternationella biståndsprogram. De direkta svenska biståndsinsatserna ärsammanförda under anslaget C 2. /80 föreslås anslaget Bidrag till inlernalionellabiståndsprogram uppgå till 1 416 milj. kr. och anslaget Bilateralt utvecklingssamarbetetill 2 836 milj. kr. 1 1978/79. UU 1978/79:27 utveckling (SIDA) den (BUN) m. m. 7,1* 8,7* 10,3* 12,0* 13,5* Medelsanvisningen sker påanslaget A 1. 1.U-länderna i det internationella samarbetet, svensk u-landspolitik m. m. Avsnittet om internationellt utvecklingssamarbete ibudgetpropositionen inleds med en utföriig beskrivning av u-ländernasekonomiska situation, förhandlingarna mellan och i-länder om en nyekonomisk världsordning och roll i detta sammanhang samt diskussionenom ökade resursöverföringar från i-länder till . I särskilda avsnittbehandlas sambandet mellan miljö och utveckling, u-landskvinnornas situationoch läget i södra . Propositionen(s. 15-17) samlade produktion har under1970-talei ökat med i genomsnitt 5 96 . 1 de allra fattigaste u-ländernahar produktionen emellertid stigit endast med i genomsnitt . Eftersomdessa länder också haft den snabbaste befolkningstillväxten har skillnaden mellanrikare och fattigare i fråga om BNP-lillväxl per invånare blivit ännumer påtaglig. De växande skillnaderna mellan rikare och fattigare hartagit sig uttryck på flera områden. Produktiviteten inom jordbruket har stigitlångsammast i de fattigaste vilket lett lill att de måst öka sinimport av jordbruksvaror. Förhållandet mellan exportpriser och imporipriser harunder 1970-ialet utvecklats ogynnsamt för vilkel särskill UU 1978/79:27 3 drabbatden fattigaste gruppen länder. Flertalet har emellertid genom ökadupplåning försökt finansiera en fortsatt import av varor från i-länderna,vilkel i sin tur haft en stimulerande inverkan på ekonomin i industriländernapå samma gång som det lett till att utlandsskulder vuxit. Ettväxande antal harblivit en allt viktigare köpare av i-ländernas varorsamtidigt som de själva förmått öka sin export till i-länderna kraftigt. Avdetta kan dock inte slutsatsen dras alt håller på alt konkurrera utindustriländernas företag. OECD-områdets exportöverskotl gentemot u-världen äralltjämt växande. Denekonomiska utvecklingen i har inte lett till en jämnt fördeladökning av inkomsterna bland invånarna. 1 stället har tillväxten lett lillökande klyftor inom länderna. Endast eU fåtal har förmått ge de bredafolklagren del av de ökade resurserna. 1.2Det internationella förhandlingsläget - nord/sydfrågorna Propositionen (s.17-18, 20-24) Efter konferensen om internaiionelli ekonomisktsamarbete (CIEC) har de inlernalionella förhandlingarna i frågor som rörförbindelserna mellan i-länder och gått trögt. Till de begränsadeframsteg som gjorts efter CIEC hör skuldavskrivningarna lill förmån för defattigaste . Flertalet andra i-länder har anslutit sig till detavskrivningsbeslut som fattade , bl. a. ,, , och . Av storbetydelse för resursöverföringen lill främst de fattigaste har ocksåvarit de förhandlingar som ägt rum rörande påfyllnad av kapitalet förinternationella utvecklingsfonden () och för de utvecklingsfonder som ärknutna till de afrikanska och asiatiska utvecklingsbankerna. Förhandlingarnahar tillfört dessa organisationer . Genom sinförsäljning av guld har vidare IMF tillförts drygl förvalulastöd i form av gåvobistånd och mjuka krediter. Dialogenmellan i-länder och fortsätter emellertid i en rad betydelsefullafrågor. På inget område går det att tala om något avgörande genombrott menvissa framsteg har noterats. har såledesförhandlingsarbetet på råvaruområdet inom intensifierats genom beslut omdet integrerade råvaruprogrammet. Detta arbete har bl. a. inriktats på attåstadkomma prisstabiliseringsavial för enskilda råvaror. deltar aktivti dessa förhandlingar. Inomramen för del integrerade råvaruprogrammet har separata förhandlingar förts omupprättande av en gemensam fond för bl. a. finansiering av bufferilager förenskilda råvaruavtal. Principbeslut om fonden fattades redan under de s. k.Paris-samtalen (CIEC) och har ytteriigare steg mot en lösningtagits. Diskussioner förs även om att i anslutning till fonden ställa UU 1978/79:27 4 medeltill förfogande för kompletterande insatser på råvaruområdet av typ forskning,diversifiering av produktion och främjande av export. Somkomplement lill prisslabiliserande åtgärder på råvaruområdet fortsätterSverige att driva frågan om ökade insatser för au stabilisera u-ländernasexportintäkter. Delta arbete är inriktat på en förbättring av IMF:s faciliielför kompensalorisk finansiering och därulöver särskilda åtgärder lill förmånför fattigare . Demultilaterala handelsförhandlingarna inom är nu inne i sill slutskede.Sverige verkar tillsammans med övriga nordiska länder aklivi för altu-ländernas intressen beaktas i förhandlingarna. Resursöverföringsfrågornaspelar en ceniral roll i förhandlingarna om en ny ekonomisk världsordning. 1den internationella debatt som under senare lid pågåti om möjligheten aukraftigt öka överföringen av resurser till har kommit attspela en pådrivande roll. Från svensk sida anses det nu angelägel all fråganblir föremål för en systematisk behandling i internationella organ och altkonkreta planer ularbetas. Ettsärskilt problem är resursöverföringarnas relation till det traditionellabiståndet. Del ömsesidiga beroendets art och följder är olika för u- ochi-länder och skillnaderna även inom u-landsgruppen är stora. Biståndet kan härspela en positiv roll genom att öka de fattigare ländernas förmåga atttillgodogöra sig även andra former av resursöverföringar. Detfortsatia arbelel på en lindring av skuldsituation är nu särskiltinriktat på all ularbela procedurer och rikllinjer för framlidaskuldkonsolideringsoperationer innefattande även växande kommersiellaskulder. Detransnationella företagen har stort inflytande i del internationella ekonomiskasamarbetet. Inom FN utarbetas en uppförandekod för iransna-lionella företag ochinom förs förhandlingar om en uppförandekod för teknologiöverföring. Sverigedeltar aklivi i båda dessa strävanden. U-ländernasandel av världens forskningsresurser är inte större än . Huru-länderna skall stärka sin tekniskt-vetenskapliga kapacitet är huvudfrågan förFN:s konferens om vetenskap och teknik för utveckling (UNCSTED) som skall ägarum i . ÄvenFN:s tredje havsrältskonferens, som pågålt , behandlar en radproblem av intresse för , särskill frågan om havsbollens utnyttjande.I förhandlingarna synes nu enighet ha nåtts om ett system enligt vilkel eniniernalionell myndighet skall svara för hälften av ulvinningen i varje områdesom avsätts för exploatering medan stater och enskilda förelag genom avtal medmyndigheten får bedriva verksamhet i den återstående hälften av området. Enhuvudfråga för 1980-talet kommer all bli energiförsörjningen. Någongenomgripande internationell diskussion härom har emellertid intekommit till stånd. ökar medveiandei om alt u- och i-länder har ellgemensamt intresse av alt utveckla ett brett samarbete i UU 1978/79:27 5 energiförsörjningsfrågorna.Ett tecken härpå är förslag om en om nya och förnyelsebaraenergikällor. anser att en sådan konferens bor komma lill stånd såsnari som möjligt och all den särskill bör inriktas på behov. Endialog mellan och i-länder pågår således på flera områden. Närmast iliden ligger FN:s femte väridshandelskonferens, V, som äger rum i Manilai . Av stor betydelse för det forisalla samarbetet mellan ochi-länder blir också den utvecklingsstrategi för 1980-lalet som formulerasinom FN-syslemei. Idelta sammanhang behandlar ulskollet dels motionen 1978/79:1771 av m. fl. (s), yrkandet 3, nämligen au besluiar 3.alt aktivt verkar för införandet av en socialklausul i i enlighetmed vad som anförts i motionen, 2. attriksdagen ullalar och hos regeringen hemsläller om förslag så att handelspolitik gentemot anpassas lill bislåndspoliiikens mål, vilkel på kort sikl innebär d)all verkar för införande av s. k. socialklausul i inlernalionellahandelsavtal, 3. attriksdagen uttalar och hos regeringen hemsläller om förslag som leder till aU de biståndspolitiska målen skall styra användningen av hela bistånds anslaget, vilkel innebär m)att bör vidta speciella åtgärder såväl på del bilaterala som på delmultilaterala planet för att stärka inbördes samarbete. 1 s-molionen 1771 och i vpk-motionen 1781 yrkas allSverige skall verka för införandet av en socialklausul i (allmänna tull-och handelsavtalet) eller jämföriiga handelsavtal. Sammayrkanden framfördes i motioner vid förra och diskuterades ulföriiglav ulskoltel (UU 1978/79:1)1 anslutning till dess behandling av prop.1977/78:135 angående rikllinjer för internationellt utvecklingssamarbete m. m. Ulskolletkonstaterade då att i de pågående GATT-förhandlingarna i den mån somvarit praktiskt möjlig sökt få de moiiv beaktade som ligger bakom detursprungligen från fackligt håll framförda kravet på en s. k. socialklausul.Tillsammans med övriga nordiska länder verkade UU 1978/79:27 6 sålundaför en förbättring av den existerande skyddsklausulen i (art. XIX)och för all den skall kunna tillämpas på ett mera selektivt sätt mot import somkan vålla skada. I detta sammanhang eftersträvades en lydelse som i möjligastemån skulle kunna tillgodose de intentioner som ligger lill grund för önskemålenom en socialklausul. Man sökte därvid även åstadkomma en koppling mellan å enasidan kravet på importlandets internanpassning och å andra .sidan de socialaproduktionsförhållandena i exportlandet. Att däremot inom GATT-förhandlingarnasram gå längre än lill skyddsmekanismernas utformning och tillämpning skulleotvivelaktigt framkalla beskyllningar for protektionistiska strävanden fråni-ländernas sida, framhöll utskottet. Utskottet konstaterade att sociala kravavseende arbetsvillkor, arbetsmiljö, löneförhållanden, fackliga rättigheter m.m. i de exporterande u-ländema svåriigen kan stödjas med handelspolitiska medelannat än på ett indirekt sätt. Elt mera direkt sätt att främja arbeisrättsliga ochandra sociala mål i är det pågående FN-arbetet på en internationelluppförandekod för multinationella företag liksom samarbetet inom , framhöllutskottet, som också erinrade om att i samma syfte inom sinbiståndsverksamhet stöder uppbyggnaden i u-länderav fria och självständigafackföreningar. Underhösten 1978 har en skriftväxling i socialklausulfrågan ägt rum mellan LO/TCOoch . I en gemensam skrivelse lill handelsministern har LOoch TCO sålunda åberopat utskottets uttalande och vidhållit sitt krav pä att ensocialklausul införs i . I skrivelsen framhölls dock att en lösningefter den modell som utskottet beskrivit - dvs. den eftersträvadelydelseändringen av art. XIX - visserligen inte helt kundetillfredsställa kravet på en socialklausul men ändå måste betecknas som elticke oväsentligt första steg framåt, om den kunde vinna allmänt stöd. Iskrivelsen underströk LO/TCO den vikt organisationerna lägger vid att reglerskapas som möjliggör åtgärder mot uppenbara missbruk av frihandeln ochuppmanade därför regeringen att i de pågående GATT-förhandlingarna fortsattaktivt verka för att sådana regler införs i det allmänna tull- ochhandelsavtalet. Ihandelsministerns svar på denna skrivelse upplystes bl. a. attde nordiska försöken att fä GATTis skyddsklausul kompletterad med regler, somskulle göra det möjligt att företa importbegränsningar ulan krav på anpassningi importlandet när det kan visas att konkurrensfördelarna direkt härrör frånoacceptabla förhållanden i vad avser arbetsvillkor och arbetsmiljö, inte vunnitgehör i de pågående GATT-förhandlingarna. Det torde heller knappast vararealistiskt att räkna med all någon lösning i enlighet med förslaget skallkunna nås under den korta tid som återstår av dessa förhandlingar, hette del isvaret. Handelsministern tillade att dessa frågor em-lierlid borde kunnadiskuteras i även i fortsättningen, eftersom de strukturellaanpas;5ningsproblemen och därmed också GATT-reglernas tillämpning i dessasammanhang uppenbariigen kommer att utgöra UU 1978/79:27 7 encentral fråga också efter de multilaterala handelsförhandlingarna och i deninternationella handelspolitiska diskussionen . 1 svarethänvisades också lill förslag från EG:s sida att i sina avtal med omutvecklingssamarbete och handelsförmåner införa bestämmelser, enligt vilkadessa länder måste iaktta vissa arbetssociala miniminormer för att komma i åtnjutandeav handelsförmånerna. Regeringen har för avsikt all nära följa uivecklingen iEG i denna fråga för att bl. a. dra nylta av de erfarenheter som elt sådantEG-initiativ kan leda lill. 1regeringens handelspolitiska deklaration vid utrikesdebatt den 14mars 1979 uttalade sig handelsministern i liknande ordalag beträffande fråganom en s. k. socialklausul. Utskottetutgår från att regeringen på olika sätt fullföljer strävandena att främjaarbeisrättsliga och sociala mål i och att bemästra de särskildakonkurrensproblem som hänger samman med socialt oacceptablaproduktionsförhållanden. Ulskoltelföreslåratt yrkandet 3 i motionen 1771 liksom delyrkandet 2.d) i motionen 1781med del anförda får anses besvarade. I vpk-motionen 1781 yrkas i detta sammanhang attSverige skall vidta speciella åtgärder både bilateralt och multilateralt föratt stärka inbördes samarbete. Ellliknande yrkande behandlades och avstyrktes i utskottels betänkande (UU1978/79:1) över prop. 1977/78:135 om riktlinjer för internationelltutvecklingssamarbete m. m. Utskottet hänvisade därvid bl. a. till det arbetesom med svenskt stöd redan pågår inom organisationer som UNDP och föratt främja inbördes samarbete. En hänvisning gjordes också till densärskilda om tekniskt samarbete mellan (TCDC) som underhösten 1978 hölls i . Resultatetav denna konferens blev främst en handlingsplan med rekommendationeromåtgärder som kan vidtas nationellt eller internationellt för all främja delavsedda samarbetet. I handlingsplanen har biståndsgivare ochbisiåndsmoitagare fått anvisningar på vad som praktiskt kan göras för att ibiståndet och på annat sätt underlätta inbördes teknologiskasamarbete. Delekonomiska samarbetet mellan (ECDC) diskuteras på global nivå främstinom . På detta omfattande område kan på många håll i världen lovandeframgångar noteras. Regionala frihandelssammanslutningar ochintegrationsområden har upprättats och givits innehåll. Del är emellertid enfråga om en långsam process. Traditionella produktions- och handelsmönsierförändras inte utan vidare. Det ekonomiska samarbetet mellan blir enav de huvudfrågor som skall behandlas av Vi . Utskottetkonstateraratt olika strävanden pågårföratt främja förutsättningarna för ettnärmare samarbete mellan . 1 flera av dessa sammanhang deltar Sverigeaktivt. är det uppenbart, all UU 1978/79:27 8 ansvareiför ett sådant samarbete i första hand måste vila på de berörda ländernasjälva. Motbakgrund av ovan redovisade uppgifter kan utskottet inte finna speciellaåtgärder påkallade från sida och avstyrker därför det nu aktuelladelyrkandet 3.m) i motionen 1781. 1.3En svensk u-landspolitik Propositionen (s. 24-28) I propositionen 1977/78:135 angående rikllinjer förinternationellt utvecklingssamarbete m. m. och slällningslagandendärtill (UU 1978/ 79:1, rskr 9) har angeils de allmänna riktlinjerna för ensvensk u-landspoliiik. Del konslalerades i propositionen 135 alt begreppetu-landspolitik börjat ta form som en samlad beteckning på den hållning Sverigepå skilda områden intar till . Som exempel på dessa områden angavsbl. a. handelspolitiken, sjöfartspolitiken och valutapolitiken. Vidutformningen av sin u-landspolitik bör medveiel söka beakta u-ländernaskrav på all länderna i tredje väriden skall fii en större andel av jordensresurser och elt ökat inflytande på beslut, som rörde internationellaekonomiska relationerna. Dessa krav bör vägas samman med våra egna mernäraliggande intressen. Föratt underiätta en överblick av de områden där u-landspolitiskaställningstaganden kan bli erforderiiga har regeringen tillsatt en samrådsgruppmed representanter för berörda departement. Gruppen inledde sill arbete underhösten 1978. Iproposilionen 1977/78:135 lämnades en redogörelse för de organ och inslrumentsom nu har till sill förfogande för att föra en bilateralu-landspolitik. Viktigasti sammanhanget är SIDA men även andra organ är engagerade i det bilateralasamarbetet med , såsom beredningen för u-landsforskning (SAREC),importkonlorel för u-landsprodukler (IMPOD), utbildningsberedningen, dennyinrättade fonden för industriellt samarbete med () ochSvenska inslilulet. Avintresse för vårt samarbete med är också konsultbolag och liknandeav typen Swedpower, Swedforesi, Swedtel, utbildningsbolaget och läkemedelsberedningen. Påsenare år har statlig medverkan i olika former fått en allt vikiigare roll isammanhanget. har ingått samarbetsavtal d\er upprättat gemensammakommissioner med ett antal . Förhandlingar om ytterligare sådana avtalpågår. Uru-landspolitisk synvinkel är det angeläget för alt kontinuerligtsamordna uppträdandet gentemot enskilda , särskilt sådana med vilka viharetl växande samarbete. Det får bedömas från fall lill fall i vilkenutsträckning inslilutionella ramar krävs. UU 1978/79:27 9 Utvecklingen i kommer att få växandebetydelse vid utformningen av den svenska närings- och handelspolitiken. Detär på dessa områden som del finns särskild anledning att räkna medinlressemotsältningar. har dessa varit relativt begränsade. Inte ensunder de senaste årens allvariiga hol mol sysselsättningen i den svenskatextil- och skoindustrin kan man hävda all svårigheterna har skapalshuvudsakligen genom import från . Den ökade konkurrensen från isynnerhei vissa länder i och är emellertid kännbar. Del ärangeläget alt man håller sig inom internationellt överenskomna ramar, omåtgärder måste vidlas, och all proieklionisliska tendenser motverkas. Generelltskulle handelsbegränsande åtgärder få negativa effekter för ell litet land somSverige med stort ekonomiskt utlandsberoende. Det är en huvudlinje ihandelsförbindelserna med att underlätta tillträdet till den svenskamarknaden även om vi främst av beredskapspoliliska skäl tvingas göra vissaundantag. Huvuddelen av vår import från är således tullfri. Påvissa områden har dock betydande problem uppslån, som även aktualiseraråtgärder för att begränsa u-landsimporten. Det gäller särskillkonfektionsinduslrin för vilken handelspolitiska åtgärder fått tillgripasföratt tillgodose främst vårt behov av en tryggad försörjningsberedskap. Denya rikllinjer för jordbrukspolitik, som tagitställning lill, är inle enbart påverkade av nalionella moliveringar för vårjordbruksproduktion. Eu konkret exempel gäller den inhemska sockerpro-duktionensom nu skall anpassas så aU den ger eu importutrymme motsvarande av vårkonsumtion. Ävende av beslutade förbättringarna av exportkreditsystemet kan ses someu led i vår u-landspolitik. Riksdagenbeslöt om förbättring av villkoren för exportkrediter för altunderiäua svenska förelags möjligheter au konkurrera på väridsmarknaden (prop.1977/78:155, NU 1977/78:73, rskr 379). De båda systemen, det s. k. SEK-systemel(baserat på AB ) och avdrags/bidragssystemet, gör delmöjligt att sänka räntekostnaderna för de kommersiella krediter, som framrör alltu-länder och statshandelsländer erhåller i affärer med svenska företag.Samtidigt beslöt om vidgade ramar för statliga exportkredilgaranlier.EKN:s kreditgarantier är av avgörande betydelse för vårexport till u-länderna.Av särskilt intresse inom ramen för u-landspoliiiken är u-garantierna, som äravsedda aU underiätta lånefinansiering av utvecklingsfrämjande investeringar. 1samma riksdagsbeslut berördes även frågan om s. k. blandade krediter. Därmedavses all kommersiella krediter blandas med slalsunderstödda eller statligakrediter eller gåvor. Detta syslem tillämpas av flertalet i-länder, och svenskaexporiförelag har ofta möti denna form av slatsundersiödd kredit-konkurrens isina kontakter med . Regeringen har inlett en karlläggning av andraländers praxis på området för all la underlag för ställningslagande lillytteriigare initiativ i frågan. UU 1978/79:27 10 1978/79:49 angående vissa varvsfrågor harregeringen föreslagit all 125 milj. kr. anvisas under industridepartementetshuvudtitel föran underlätta export av fartyg lill . Medlen skallfrämst utnyttjas i fråga om fatliga , särskilt dem med vilka Sverigehar utvecklingssamarbete. Del rör sig här om etl försök från svensk sida medblandade krediter. Utskottetbehandlar i detta sammanhang dels motionen 1978/79:1205 av m. (m), yrkandet 2, nämligen all 2.uttalar all etl syslem med s. k. blandade krediter skall införas i svenskbiståndspolitik, delsmotionen \91/19:\110 av (), vari hemställs att riksdagenuttalar all riskläckningen för evenluella definitiva skadefall i samband medu-garanlier åvilar bislåndsbudgelen, delsmotionen 1978/79:1780 av m. fl. (m), vari hemställs att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts rörande avräkningav vissa gåvomedel i samband med farlygsbesläll- ningar motu-hjälpsanslaget för budgetårel 1980/81, dels motionen 1978/79:1781 av m. (vpk), yrkandet 1 och delyrkandena 2.b), c) och O, nämligen 1. alt hos regeringen hemsläller om all enparlamentarisk utredning lillsälls för att genomföra en samlad översyn avsvensk u-landspolilik och de förändringar inom olika samhällsseklorer somförutsätts för all tillmötesgå krav på en ny ekonomiskväridsordning, 2. att uttalar och hos regeringen hemställerom förslag så all handelspolitik gentemot anpassas tillbiståndspolitikens mål, vilkel på kort sikt innebär, b) alt exporlkredilgaranlierna i förslå hand reserveras för denna ländergrupp, c) all intresset för långsiktiga råvaruavtal blandråvaruproducenter i denna ländergrupp undersöks, Oatt biståndspolitiska mål skall styra fördelning av de imporikvolersom f n. gäller för import av leko- och andra produkter från . Ulskollet behandlade och avstyrkte i siubeläkande UU 1978/79:1 ett yrkande som var likalydande med det nu aktuellayrkandet 1 i vpk-motionen 1781 av innebörden att en parlamentariskutredning bör UU 1978/79:27 11 tillsällasför alt göra en samlad översyn av den svenska u-landspolitiken och de förändringarav denna som påkallas av krav på en ny ekonomisk väridsordning. Ulskoltelerinrade därvid om likartade motionsyrkanden som varit aktuella etl par årtidigare och som då avstyrkts av ulskottel (UU 1975/76:14).