bet · G201UU25 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av motioner om översyn av gällande bestämmelser förkrigsmaterielexport m. m. 1 tre motioner, nämligen motionen 1977/78:531 avSven-Erik m. fl. (c)samt motionerna 1978/79:397 av m.fl.(vpk)och 1978/ 79:589 av m. fl. (s), för vilkas innehåll närmareredogörs nedan, har en översyn påkallats av gällande riktlinjer och regler förexport av krigsmateriel från . Grundbestämmelser om svensk export av krigsmaterielåterfinns kungörelse angående förbud mot utförsel från riket avkrigsmateriel (SFS 1949:614, efter ändringar omtryckt i SFS 1972:202,därefterändrad enligt SFS 1974:127). Huvudregeln i kungörelsen är attkrigsmateriel inte får utföras ur landet utan tillstånd. Vilka varor som är attbetrakta som krigsmateriel anges i en bilaga till kungörelsen. Denu gällande riktlinjerna till ledning för prövningen av ansökningar omulförseltillstånd går tillbaka på beslut (UU 1971:21,rskr 343), som innebar ett godkännande av förslagen i prop. 1971:146 angåendeprinciper för svensk export av krigsmateriel. Propositionen i fråga var i sinlur grundad på förslag års krigsmaterielexportutredning (SOU 1970:63)och remissbehandlingen av dessa förslag. Utredningen i fråga hade tillsatts påbegäran av riksdag (UU 1969:3, rskr 225). Regeringensförslag och beslut om riktlinjer för undantag från delprinipiella exportförbudet innebar en modernisering och precisering av dedittills gällande principerna för tillståndsgivningen. infördes enstörre restriklivitet vid prövningen av frågan lill vilka länder som svenskkrigsnialeriel skall få exporteras. Somnärmare utvecklades i prop. 1971:146 våren av utgångspunkterna för bedömningenav denna fråga att export av krigsmateriel principiellt inte är önskvärd frånallmän utrikespolitisk ståndpunkt. Sådana skäl mot export gör sig dock gällandemed olika styrka i skilda fall, beroende på förhållanden i mottagariandet m. m.Även hänsyn till neutralitet kan i viss mån tala mol export avkrigsmateriel. Men neuiralitelspolitiska skäl kan också anföras till stöd försådan export. Den svenska neuiraliieispolitiken förutsätter att harett starkt försvar, och i den mån krigsmaterielexporten bidrar till attvidmakthålla försvarsberedskapen har den ett värde från 1 1978/79. UU 1978/79:25 2 neutralilelssynpunkl.Den svenska försvarspolitiken förutsätter att vi inom landet vidmakthållerindustriella resurser för militär produktion av hög teknisk kvalitet.Uppenbarligen är det också angeläget all vi i fråga om väsentlig materiel äroberoende av utländska leverantörer. Genom att krigsmaterielindustrin kanexportera får den möjlighet att upprätthålla en större kapacitet än som krävsför det svenska försvaret i fredstid. Sådan kapacitet behövs för att behoven iett avspärrningsläge skall kunna tryggas. Beredskapshänsynen utgör således ettvägande skäl för all även i fortsättningen tillåta en viss expon. Emellertid måstedessa beredskapsskäl ställas i relation till de utrikes- ochneutraliietspoliliska skäl som kan tala mot sådan export. 1971:146 konstaterades vidare all utrikes- och neutraliietspoliliska skälinte lägger hinder i vägen för krigsmaterielexport till de nordiska staternaoch de neutrala staterna i . Därför bör i fredslid tillstånd beviljas förexport lill dessa stater. I fråga om andra stater måste från fall lill fallbedömas om de principiella utrikes- och neuiralitelspolitiska invändningarnamot export är av så ringa vikt att export bör tillåtas. Deprincipiella utrikes- och neutralitetspolitiska övervägandena ledde enligtprop. 1971:146 vidare till slutsatsen att tillstånd inte bör beviljas förexport till - stal som befinner sig i väpnad konflikt med annanstat, oavsett om krigsförklaring har avgetts eller ej, - stat som är invecklad i internationell konfliktvilken kan befaras leda till väpnad konflikt, eller - stat som har inre väpnade oroligheter. Vidtillämpningen av dessa regler borde man dock skilja mellan materiel avutpräglad defensiv karaktär och krigsmateriel i övrigt. De allmänna utrikespolitiskaskälen mol export har, enligt prop. 1971:146, inte samma tyngd i fråga omdefensiva vapen, t. ex. kustartilleri- och luftvärnsmateriel. Visserligen börinte ens defensiv materiel kunna exporteras lill stat som befinner sig i väpnadkonflikt med annan stal, men i de övriga fall som här avses bör export av sådanmateriel, som inte kan utnyttjas för att påverka den föreliggande krissituationen,kunna tillåtas. - Ulskollet föruisalte i sitt ställningstagande (UU 1971:21)härtill att nödvändig försiktighet iakttas vid tillämpningen av riktlinjerna pådenna punkt. Starkautrikespolitiska skäl talar enligt prop. 1971:146 vidare mot ati Sverigeexporterar krigsmateriel som kan bli utnyttjad för att undertrycka mänskligarättigheter. Tillstånd skall sålunda inte ges för export av krigsmateriel tillstal, som på grund av deklarerade avsikter eller rådande politiska förhållandenkan antas använda malerielen för att undertrycka mänskliga rättigheter somanges i . Beträffandereservdelar till tidigare levererad krigsmateriel borde enligt prop. 1971:146avgörande vikt fästas vid att de utgör komplement till materiel som redanexporterats med vederböriigl tillstånd. UU 1978/79:25 3 Mot bakgrund av de svårigheter som uppslår iföretagens planering och för sysselsättningen, om påbörjade eller kontrakteradeleveranser måste avbrytas, anfördes i prop. 1971:146 att utfärdad exportlicens bör indragas endast om den mottagande staten kommer i väpnad konfliktmed annan stat eller får inre väpnade oroligheier. Även i fall av väpnadkonflikt bör indragning av licensen kunna underlåtas om detta är förenligt medde neulralitetsrättsliga reglerna och moliagarstaien deltar i konflikten endastsymboliskt. Ocksåi de fall då samarbetsavial ingåtts mellan förelag i och i andra länderom gemensam utveckling och produktion av krigsmateriel bör enligt prop.1971:146 utförsel till det andra landet som föranleds av avtalet medges,oavsett de allmänna hinder för export som förut angetts. Avtal av detta slagförutsätter en mycket restriktiv prövning vid val av utländsk samarbetspartner.Det förulsälls också att avtalen i fråga alllid underställs regeringen och altmyndigheterna skall ha full insyn i den svenska samarbetspartnerns verksamhet. Iprop.1971:146 fastslogs vidareati liksom dittills endast statlig myndighet eller avstaten auktoriserad vapenimportör bör godtas som köpare. Utländska köpare börvidare, om det inte av särskilda skäl kan underiåtas, skriftligen förklara attmalerielen från köptillfället är avsedd för köparenseget behov. Ensankiionering av export av krigsmateriel till befrielserörelser i etableradestater skulle enligt prop. 1971:146 urholka den folkrättsliga principen omicke-inblandning och undergräva våra möjligheter alt hävda den. Export avkrigsmateriel lill endera parten i en inre väpnad konflikt skulle stå i dåligsamklang med den svenska neutralitetspolitiken. utredning hade föreslagit att enpariamentarisk nämnd av rådgivande karaktär inrättas förkrigsmaterielexportärenden. En sådan nämnds uppgift skulle vara att diskuteramera betydelsefulla ärenden och yttra sig därom innan beslut fallas. Avkonsliluiionella och andra skäl var emellertid . Maj:l i prop. 1971:146inte beredd all förorda inrättandet av en dylik nämnd. Del framhölls att detheller inte fanns behov av en sådan . Maj:t i viktigaprincipfrågor skall kunna samråda med företrädare för . Utrikesnämndenvore i stället rätt forum för sådant samråd. 1 anslutning härtill förutsatteutrikesutskottet i sitt betänkande (UU 1971:21)au viktiga frågoravutrikespolitisk natursom akulaliseras i samband med ärenden rörande svenskkrigsmaterielexport blirföremål för samråd med utrikesnämnden enligt dåvarandeRF § 54. I motionen 1977/78:531 av m. (c) hemställs att beslutar att hos regeringen anhålla om översyn avinnehåll och utformning av bestämmelser för vapenexport. 1 motionen 1978/79:397 avOswald m. fl. (vpk) föreslås att UU 1978/79:25 4 riksdagenhos regeringen hemställer om förslag till ändring av bestämmelserna förvapenexport enligt i motionen framförda riktlinjer. (motionen1978/79:589 av m. fl. (s) hemställs att hos regeringenbegär en översyn av reglerna om vapenexport m. m. i enlighet med vad som angesi motionen. 1 motiveringen för yrkandet i motionen 531 heterdet bl. a. att med nuvarande utformning av regler och riktlinjer pådetta område har svårt all utöva sin konirollmakt över regeringsbesluten. Enförutsättning för att granskning skall vara meningsfull är all bestämmelsernaär preciserade och inte ger anledning till alltför vidsträckta tolkningar.Motionärerna anser att svensk vapenexport endast bör lå ske till länder medstabila politiska system. Om man utgår från en oförändrad vapenexport till våranordiska grannländer och de neutrala staterna i , behöver enrestriktivare hållning i övrigt inte få någon mätbar inverkan påsysselsättningsläget. Motionärerna ifrågasätter om inte krigsmaterielexportenborde regleras genom lag. 1 motionen 397 hävdas bl. a. aV: de mer preciseradeoch strängare regler för vapenexporten som antogs av inteförhindrat att svenska vapen vid åtskilliga tillfällen sålts till stater ochregirher som egentligen inte, med en strikt tillämpning av dessa regler, bordeha fått köpa. Den punkt i riktlinjerna som handlar om undertryckande avmänskliga räuigheter måste enligt dessa motionärer tå ökad betydelse. Det måsteske en mera omfattande värdering av köparnas allmänna politiska mål, hur enviss regim behandlar det egna folket osv. Det rimliga vore enligt motionen 397aU all export av vapen lill förtryckarstaier stoppas, alt stater som försvararsin demokratiska regim mot inre och yttre fiender får köpa vapen och allbefrielserörelser som kämpar för sill folks frihet får göra delsamma. Delta kangenomföras med au vi bibehåller den stränga restriklivitet ochkontroll som vi nu har. (Motionärerna har lagt fram motionen1978/79:398, vari föreslås att den svenska krigsmaterielindustrin förstatligas.Denna motion har hänvisats lill näringsulskottet.) Som allmänna motiv för yrkandet på en översyn angesi s-motionen 589 all de nuvarande riktlinjerna för krigsmaterielexportentillkom för snart sedan och alt vapenexporten under denna lidvuxit. Del hänvisas vidare lill ett SlPRl-uiilande om den inlernalionellavapenhandelns skrämmande tillväxt och den starkt ökade roll fåtibåde som avnämare och producenter av vapen. Vårt lands export av vapen tillstater i den tredje världen är av blygsam omfattning, heter det i motionen, menändå har den fått en stor uppmärksamhet i vårt eget land och då oftaförknippats med vår i andra sammanhang deklarerade vilja all arbeta för enfredlig utveckling i världen. 1motionen 589 framhålls vidare alt det i praktiken kan vara svårt att dra enentydig gräns mellan materiel av defensiv karaktär och krigsmateriel i övrigt. UU 1978/79:25 5 Någonprövning görs inte av civila produkter vilka kan få militär användning. Motionärernaerinrar om att försvarskommitté bl. a. härtill uppgift att behandladen roll som vår egen försvarsindustri spelar i våra ansträngningar altupprätthålla ett försvar. Vapenexporten spelaren i samhällsekonomin i stortunderordnad roll, men den kan ändå ha stor betydelse för sysselsättningen påvissa orter och för vissa företag liksom för vår allmänna försvarspotential. Enförnyad kartläggning kan behöva göras för att belysa effekterna av ev.förändringar i reglerna för vapenexporten. Motionärerna erinrar om attriksdagen tidigare begärt en utredning om civil produktion m. m. vid en omlagdförsvarsproduktion. De försvarsindustriella frågorna torde också vara enuppgift för den nya försvarskommitlén. De har också ell samband med en prövningav vapenexportens regler. Enligt motionärerna är det nödvändigt med ettsamarbete mellan dessa olika utredningar. Delheter i motionen 589 vidare alt problemet med licenser för tillverkning avvapen i annat land också kan behöva uppmärksammas vid den översyn som begärs.Ett annat problem gäller förhållandet all en statlig prövning inte kommer införrän en direkt vapenförsäljning aktualiseras. Svårigheten att i förväguppställa precisa regler för vapenexporten ställer i sin tur kravet högt påinsyn och kontroll. Det behov som diskuterades om enutrikespolitisk rådplägning kring principiellt viktiga exportfrågor bör enligtmotionärerna ånyo aktualiseras. Då uttalades att utrikesnämnden var ettlämpligt forum härför. Enligt motionärernas mening bör man söka sig fram ordning som innebär att vapenexportfrågor av mera betydandesäkerhetspolitisk räckvidd prövas konlinueriigt i en församling medparia-mentariskt inslag. kan vara detta organ. Vid en sådanprövning torde man behöva tillgång lill teknisk expertis. Syftetmed en översyn av de nuvarande riktlinjerna för vapenexporten bör enligtmotionen 589 bl. a. vara att begränsa antalet köpariänder. De brister som kan finnasi dagens lagstiftning bör då rättas till. Därvid bör man även utreda frågan omen parlamentarisk medverkan före prövningen av vapenexportfrågor som är av meromfattande säkerhetspolitisk räckvidd, heter del i motionen. För den samlade svenska utrikeshandeln spelarkrigsmaterielexporten en relativt underordnad roll. hårdessandel legal väl av totalexporten. andel i deninternationella vapenhandeln är relativt sett också blygsam. Huvuddelen av denvapenexport som förekommer från svensk sida går till stater i . Också församhällsekonomin i landet i stort spelar vapenexporten en underordnad roll,även om den lokalt kan ha stor betydelse för bl. a. sysselsättningen. Svensk krigsmaterielexportär underkastad strikt statlig kontroll i kraft av UU 1978/79:25 6 detgenerella exportförbud som länge gällt på detta område med mindre särskildaulförsellillslånd beviljas. Vägledande för tillståndsgivningen är de riktlinjersom antog och som i huvudsak var utformade i enlighet med deöverväganden och förslag som framkom pariamentariska utredninghärom. Huvudinnehållet i dessa riktlinjer har återgetts härovan i den särskildaredogörelsen för gällande bestämmelser och riktlinjer. Vid sin behandlinghösten av en då aktuell motion med yrkande på översyn av bestämmelsernaför vapenexporten fann utskottet (UU 1977/78:3) alt tillämpningen av 1971 årsriktlinjer i stort sett hade fungerat på ett tillfredsställande sätt och altnågon ny översyn för tillfället inte syntes behövlig. Utskottet förklarade sigemellertid uppmärksamt följa dessa frågor och vara berett alt ta de initiativsom kunde visa sig erforderiiga. Delligger emellertid i sakens natur alt export av krigsmateriel ständigtaktualiserar vissa problem av principiell karaktär och att tillståndsprövningenej sällan innebär en synneriigen grannlaga uppgift. Den modernisering ochprecisering av tidigare riktlinjer som beslut innebar har inte heltkunnat undanröja dessa grundläggande svårigheter. Problemen har främst hänförtsig lill uppkomsten av oroligheier eller förtryck i köpariänder, tilldefinitioner av begrepp som "inre väpnade oroligheter" och"defensiv" materiel och till gränsdragningen mellan civil och militärmateriel. Förhållandenai köpariänder som en gång lett sig stabila har ibland snabbt förändrats pågrund av yttre eller inre konflikter. Materiel som i säljariandet klassificerassom defensiv har understundom kunnat komma lill offensiv användning eller avköpariandet apteras eller ändras på ett sätt som inte varit förutsett.Vidareexport av vapen till länder, som inte skulle komma i fråga fördireklexport, har likaså ibland förekommit. I vissa konflikter har vapenanvänts, som - utan att vara det - haft en sådan utformning alt de förväxlatsmed i tillverkad materiel. har del rört sig om vapen av svenskmodell, som antingen tillverkals utomlands på grundval av licensavtal eller sompå grund av sin ålder inte längre varit underkastade licens- ellerpatenlreslriklioner. 1 andra fall har del kunnat röra sig om s. k.piraltillver-kade vapen av svensk typ eller av föregivet svenskt ursprung. Denallmänna debatt som förekommit i vapenexportfrågan har - bådenär den förts i och i massmedia - i hög grad kretsat kring dessa ochliknande företeelser, vilka i varierande grad kunnat framstå som problematiskafrån utrikespolitisk synpunkt. Sådana problem belyses också i de nu aktuellamotionerna, vilka alla - ehuru med olika emfas och med delvis skildamoliveringar-efleriyseren ny översyn av riktlinjer och bestämmelser förkrigsmaterielexporten. 1971års riktlinjer var baserade på den första mera principiella och parlamentarisktförankrade utredning som företagits i vårt land i dessa frågor. De har utantvivel varit värdefulla alt tillgå och har på det hela tagel fyllt sin funktionväl. Åtskillig tid har emellertid förflutit sedan riktlinjerna utarbetades.Det kan därför finnas skäl att systematiskt gå igenom de erfarenheter UU 1978/79:25 7 somunder mellantiden vunnits av deras tillämpning, i syfte att åstadkomma deev.förbättringar och preciseringarav principerna förexporltillstånd och förprövning av länderval som må vara möjliga. Ilikhet med de föreliggande motionerna vill ulskollet därför förorda att en nyöversyn av riktlinjerna kommer till stånd och att detta även skergenom en parlamentariskt sammansatt utredning. Omprövningen av principerna ifråga bör givelvis också relateras både lill den internationella utvecklingenunder senare år och till den utveckling som ägt rum inom den svenskasäkerhetspolitikens olika grenar sedan riktlinjerna senast lades fast. Densvenska krigsmalerieltillverkningen och -exporten har ju ett uppenbart sambandmed såväl det svenska totalförsvaret som med den svenska säkerhetspolitiken iövrigt. Enligt vedertagen syn formas den senare genom en samverkan mellanutrikespolitiken, försvarspolitiken, vår politik i internationellanedrustningsfrågor, handelspolitiken och biståndspolitiken. Bådesäkerhetspolitikens inriktning och totalförsvarets fortsatta utveckling är f n.föremål för utredning inom 1978 års försvarskommitté. sig därför lämpligt - vilket också framhålls i motionen 589 - alt den nupåkallade översynen av riktlinjerna för krigsmaterielexport får i uppdrag atthålla kontakt med den sittande försvarskommittén. Likaså börden kunna hållakontakt med den utredning angående alternativ produktionsplanering förkrigsmaterielindustrin som lorde komma att tillkallas i enlighet medriksdagens uttalade önskemål (i enlighet med näringsutskottetsbetänkande NU 1977/78:51, rskr 239). Dennu föreslagna översynen synes också böra uppmärksamma den licenstillverkning avsvensk materiel som förekommer i andra länder och pröva i vad mån sådanförsäljning av tillverkningsrältigheler kan och bör underställas kontroll avsamma slag som krigsmaterielexporten. Sistnämnda fråga övervägdes av1956 års krigsmaterielutredning liksom av 1970 årskrigsmaterielexportutredning. Den senare fann dock inte anledning föreslå någonskärpning av lagstiftningen därvidlag, eftersom den kontroll härav somförekommer på frivillig grund ansågs fungera tillfredsställande. Imotionen 589 aktualiseras även frågan om pariamentarisk förhandsinsyn iviktigare vapenexportärenden. Enligt motionärerna bör man söka sig fram (ill enordning som innebär att vapenexportfrågor av mera betydande säkerhetspolitiskräckvidd prövas konlinueriigt i en församling med paria-mentariskt inslag.Utrikesnämnden kan vara detta organ, heter det i motionen. Utskotteterinrar om att det redan i prop. 1971:146 framhölls att utrikesnämnden vorerätt forum för sådant samråd. Utskottet förutsatte för sin del i anslutningdärtill (UU 1971:21)att viktiga frågorav utrikespolitisk natursom aktualiserasi samband med ärenden rörande svensk krigsmaterielexport blir föremål församråd inom utrikesnämnden. Så torde i något fall även ha skett. VU 1978/79:25 8 Utskottetanser mot angivna bakgrund att denna fråga om pariamentarisk förhandsinsyn itillståndsgivningen inte behöver omfattas av det aktuella utredningsuppdraget.Utrikesnämnden börkunna fylla den samrådsfunktion som efterlyses i motionen589. Med hänvisning lill det anförda hemställer utskottet att , i anledning av motionerna1977/78:531,1978/79:397 och 1978/79:589, i skrivelse till regeringen anhållerom översyn av riktlinjerna försvensk export av krigsmateriel i enlighet med vadutskottet anfört. Närvarandevid ärendets slutbehandling: (), (),förste vice talmannen (), (), Anna-LisaNilsson (c), (), (c), (), IngridSundberg (m), (), (), Axel (), YlvaAnnerstedi: (fp) och (). avAnna , E.rik , , Mals , StureEricson och Axel (samtliga s): I sak har vi ingenting all invända mol de argumentför en översyn av reglerna om vapenexport som anförs i betänkandet. Vi delarockså uppfattningen alt en översyn bör inriktas på "förbättringar ochpreciseringar av principerna för exporitillstånd och för prövning avländerval". En utredning i ämnet bör emellertid få direktiv som är klararei så måtto att de ger uttryck för en viljeinriktning. Som anförts i motionen589 bör man eftersträva begränsningar i förhållande till nuläget, bl. a. ifråga om antalet köpariänder. Detta borde ha sagts rent ul i betänkandet. GOTAB 61738 Siockholm 1979