bet · G201JoU19 · 1978-12-31 00:00:00 — Ulöver vad som följer av andra stycket fårförvärvstillstånd lämnas utan hinder av första stycket, om särskilda skälföreligger. Förvärvstillstånd skall vägras, 1. om det kanantas att förvärvet sker huvudsakligen för kapitalplacering, 2. om egendomenbehövs för jordbrukets eller skogsbrukets rationalisering, 3. om förvärvetkan antas medföra att två eller flera utvecklade eller utvecklingsbaralantbruksföretag, som bör förbli självständiga, förs samman till ett företag, 4. om förvärvetkan antas medföra att utvecklat eller utvecklingsbart lantbruksföretag, sombedrivs på mer än en fastighet, delas upp och uppdelningen medför olägenhet avnågon betydelse för förelaget. Förvärvstillstånd får lämnas ulanhinder av första stycket om särskilda skäl föreligger. Blir köp ogiltigt till följd av att förvärvslillståndvägras enligt 4 § första stycket 3 eller 7 § 1, är staten skyldig att lösaegendomen till det pris som har avtalats, om säljaren begär det. Sådanskyldighet föreligger dock inte, om köpeskillingen eller annan ersättning inteendast obetydligt överstiger egendomens värde med hänsyn till dess avkastningoch övriga omständigheter eller om avtalsvillkoren i övrigt är oskäliga. Blir köp ogiltigt till följd av att förvärvslillståndvägras enligt 4 § första stycket 3 eller 7 § 1, är staten skyldig att lösaegendomen till det pris som har avtalats, om säljaren begär det. Sådanskyldighet föreligger dock inte, om priset uppenbart överstiger egendomens värdeeller om avtalsvillkoren i övrigt är oskäliga. Begäran om inlösen skall framställas hos lantbruksnämndeninom efter det att avslags- Begäran om inlösen skall framställashos lantbruksnämnden efter det att avslagsbeslutet vunnitlaga kraft. Talan om inlösen skall väckas vid den fastighetsdomstol inom varsområde egendomen är belägen från nämnda tidpunkt. Harsäljaren fått del av beslutet först sedan detta vunnit laga kraft, räknas docktidsfristerna frän dagen för delfåendet. Iakttar inte säljaren vad som harsagts , förlorar han sin talan. beslutet vunnit laga kraft. Talan om inlösen skall väckasvid den fastighetsdomstol inom vars område egendomen är belägen inom sexmånader från nämnda tidpunkt. Har säljaren fått del av beslutet först sedandetta vunnit laga kraft, räknas dock tidsfristerna för delfåendet.Iakttar inte säljaren vad som har sagts , förlorar han sin talan. Egendom som har förvärvats genom inrop på exekutivauktion under sådana förhållanden att förvärvstillstånd skulle ha krävts vidvanligt köp skall åter avyttras efter det att auktionen vunnitlaga kraft, om inte nämnda förhållanden har upphört ellerinroparen har fått tillstånd att behålla egendomen. Har inropet skett för altskydda fordran, för vilken inroparen har panträtt i egendomen, eller någon hansrättighet som är inskriven i den, får på ansökan medge skäligtanstånd med avyttrandet, om det är sannolikt att förlust annars skulleuppkomma för inroparen. Avyttras inte egendomen inom föreskriven tid, skalllänsstyrelsen på framställning av lantbruksnämnden förordna att egendomenskall säljas på offentlig auktion enligt 17 §. Anteckning om bestämmelserna i första stycket skall görasi det köpebrev som utfärdas med anledning av den exekutiva auktionen och, närlagfart söks, införas i fastighetsboken, om inte sökanden visar attavyttringsskyldigheten har upphön. I fråga om tillstånd att behållaegendom gäller i tillämpliga delar bestämmelserna om förvärvstill- Egendom som har förvärvats genom inrop på exekuriv auktionunder sådana förhållanden att förvärvstillstånd skulle ha krävts vid vanligtköp skall åter avyttras efter det att auktionen vunnit laga kraft,om inte nämnda förhållanden har upphört eller inroparen har fåtttillstånd att behåUa egendomen. Har inropet skett för att skydda fordran, förvilken inroparen har panträtt i egendomen, eller någon hans rättighet som ärinskriven i den, får på ansökan medge skäligt anstånd medavyttrandet, om det är sannolikt atl förlust annars skulle uppkomma för inroparen.Avyttras inte egendomen inom föreskriven tid, skall påframställning av lantbruksnämnden förordna att egendomen skall säljas påoffentlig auktion enligt 17 §. Anteckning om bestämmelserna i första stycket skall görasi det köpebrev som utfärdas med anledning av den exekutiva auktionen och, närlagfart söks, införas i fastighetsboken, om inte sökanden visar attavyttringsskyldigheten har upphört. I fråga om tillstånd att behålla egendom gäller i tillämpligadelar bestämmelserna om förvärvstill- JoU 1978/79:19 40 ståndi 38 §§ med undantag av stånd i 38 §§ samt i 10 och 4 § förstastycket 1 samt i 10 och 11 §§. Sammanförande och uppdelning av lantbruksföretag m. m. , , ,, , och (alla s) anseratt dels den del av utskottets yttrande på s. 23 sombörjar med "Utskottet vill" och på s. 24 slutar med "avjordbruksfastighet" bort ha följande lydelse: Utskottethar ingen erinran mot att i jordförvärvslagen införs en bestämmelse som germöjlighet att i vis.sa fall hindra sammanförande resp. uppdelning avlantbruksföretag. De uttalanden som gjorts i propositionen (s. 2829) rörandeinnebörden av förslaget i denna del kräver dock enligt utskottets mening vissaförtydliganden i huvudsaklig överensstämmelse med i motionen 2164 framfördasynpunkter. I propositionen framhålls att regeln om additionsförvärv inte äravsedd att utgöra ett hinder för utvecklade och utvecklingsbara företag attgenom rillköp av lämpligt belägen mark anpassa sig till förändringar avproduktionsteknik m. m. Enligt utskottets mening bör självfallet i sådantsammanhang också möjligheten att sysselsätta anställd arbetskraft tas med vidbedömningen av regionalpolitiska effekter, utnyttjande av befintliga resurser,teknisk utveckling och produktionsförutsättningar i övrigt. En progressivbrukare med anställd arbetskraft bör sålunda inte förvägras enarealförslärkning, om detta från allmänna samhällssynpunkter bedöms värdefullt.Samma tillämpning bör råda vad det gäller sambruksföretag. Bildandet av sådanaföretag bör främjas, och möjlighet bör finnas att pröva olika företagsformer.Utskottet vill med anledning av motionerna 2164 och 2166 vidare understryka detangelägna i att sambruksföretagens förvärvsmöjligheter beaktas även vidtillämpningen av de föreslagna reglerna rörande juridiska personers förvärv,vilka närmare beskrivs i nästföljande avsnitt. Utskottet anser i likhet medutredningen (SOU 1977:93 s. 110) aU del i de flesta fall från jordpolitisksynpunkt får anses föreligga särskilda skäl att tillåta sambruksföreningsförvärv av jordbruksfastighet. i anslutning till motionerna 2164 och 2166 i förevarande delaranfört rörande möjligheterna till arealförstärkning bör som sinmening ge regeringen till känna. delsutskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse: 8. beträffande sam.manförande och uppdelning avlantbruksföretag m. m. JoU 1978/79:19 41 a. somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet an fört med anledning av motionerna 1978/79: 2164, yrkandet 1 i denna del och motionen 1978/79: 2166, yrkandet 4, b. lämnar utanåtgärd motionen 1978/79: 2162, yrkandet 7. Juridiska personers förvärv m, m. , , ,, , och (alla s) anseratt dels den del av utskottets yttrande som pä s. 26börjar med "Utskottet ansluter" och pä s. 27 slutar med"sida" bort ha följande lydelse: Utskottethar ingen erinran mot regeringens förslag till lagstiftning under denna punkt. Utskottetvill emellertid framhålla att propositionens uttalanden rörande innebörden avförslaget speglar en alltför restriktiv inställning framför allt till de träförädlandeföretagens skogsförvärv. Härvidlag delar utskottet de i motionen 2164 framfördasynpunkterna. Möjligheterna till kombinerade skogs- och jordbruksföretag börgivetvis tillvaratas där detta ger goda regionalpolitiska effekter. Ambitionenatt stärka dessa företag bör dock infe medföra en för snäv avgränsning avjuridiska personers möjligheter att förvärva mark. Som i motionen 2164 anförshar företag som bedriver industriell verksamhet för förädling av skogsprodukterofta en stor regionalpolitisk betydelse för sin bygd. Dessa är i hög gradberoende av en kontinuerlig tillgång av skogsråvara för sin produktion.Erfarenheten har lärt oss i synnerhet nuvarande situation på virkesmarknaden att tillgången till egna skogar kan vara av betydelse för en jämnvirkestillförsel. De regionala sysselsättningsaspekterna väger tungt i mångaområden med ett svagt utvecklat näringsliv. De mindre, skogsförädlandeföretagen utgör ofta ett betydelsefullt komplement till jord- och skogsbruketsom bas för ett tillräckligt befolkningsunderlag i dessa bygder. mening bör därför en regionalpolitisk helhetssyn anläggas vidtillämpningen av ifrågavarande bestämmelser, innebärande att sådana förvärvareprioriteras som tillgodoser de regionalpolitiska intressena genom att vid ettrationellt utnyttjande av produktionsresurserna skapa största möjliga antalarbetstillfällen inom jordbruk, skogsbruk och förädlingsindustri. Utskottetvill också peka på den betydelsefulla roll domänverkets markinnehav spelar föratt trygga många skogsindustriföretags råvaruförsörjning. Hänsyn härtill måsteockså tas inom ramen för den regionalpolitiska helhetssyn som enligt det nysssagda bör läggas på tillämpningen av lagen. Utskottetvill tiUägga att även i livsmedelsproducerande företag i viss utsträckning kanföreligga behov av att förvärva mark. JoU 1978/79:19 42 äveni framtiden kunna förvärva jordbruksmark om det ur samhällets intresse ärangeläget för att t. ex. stödja deras produktion och utveckling, för attmotverka monopoltendcnser och upprätthålla en rimlig priskonkurrens. i anslutning till motionen 2164 anfört om de skogsförädlande ochlivsmedelsproducerande företagens förvärvsmöjligheter bör som sinmening ge regeringen till känna. delsutskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse: 9. beträffande juridiska personers förvärv m. m.som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört med anledning avmotionen 1978/79: 2164, yrkandet 1 i denna del, Bosättning och brukning m. m. , i och (alla m) anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 28börjar med "Utskottet har" och pä s. 29 slutar med "stadgandetsinnebörd" bort ha följande lydelse: Utskottetanser det för sin del angeläget att jordförvärvslagen utformas så att den germöjlighet att stärka sambandet mellan ägande och brukande. Som i motionen 2162anförs bör brukande och boende så långt möjligt höra samman. Om en spriddbosättning främjas ökar förutsättningarna att infria regionalpolitiskamålsättningar. Utskottet delar den i nyssnämnda motion framförda uppfattningenatt det centrala i detta sammanhang är en ovillkorlig brukningsplikt, somalltid följer det ansvar som åligger ägare av jord och skog. Att säkra enallmän bruk-ningsskyldighet och därmed öka det naturliga ägaransvaret är i höggrad ägnat att främja jordbrukspolitikens målsättningar. Utskottet hälsar såledesmed tillfredsställelse att begreppet brukningsplikt förs in i lagstiftningenpå det sätt som föreslås i proposirionen. utgår utskottet ifrån attbegreppet brukningsplikt skall anpassas från fall till fall, så att ombrukningsenhetens storlek eller driftsinriktning så kräver anställdarbetskraft kan ingå i detta begrepp. Däremotvänder sig utskottet av såväl praktiska som principiella skäl mot begreppetbosättningsplikt. För utskottet framstår det som naturligt att det övervägandeantalet köpare av jordbruksfastigheter har för avsikt att bosätta sig på denförvärvade fastigheten, vilket onödiggör en bestämmelse om bosättningsplikt. Omförvärvaren inte har denna avsikt torde det i normalfallet bero på attbosättning av olika skäl inte är lämplig. Enligt utskottets mening vore det ipraktiken orimligt att kräva bosättningsplikt på exempelvis skogsfastigheterutan egentlig bostadsbebyggelse liksom på additionsförvärv av köpare som redanbor på JoU 1978/79:19 43 orten.Likaså kan en köpare, exempelvis en ung nyetablerad lantbrukare, av ekonomiskaskäl och familjeskäl finna det ändamålsenligt att under en övergångsperiodbibehålla såväl tidigare bostadsort som eventuell anställning. Man får i dettasammanhang inte bortse från att den kanske enda möjligheten för vederbörandeatt etablera sig som lantbrukare är förekomsten av egen och makes inkomst avanställning efter förvärvet. Andra skäl kan varafamiljesituationen i övrigt såsom barnens skolgång m. m. Av uttalanden ipropositionen kan utläsas att bestämmelsens tillämpning kommer att kännetecknasav osäkra förmodanden och svävande tolkningar. Även om utskottet i principansluter sig till propositionens tankegångar att brukning och bosättning börvara förenade finner utskottet att antalet fall, där myndighetsingripande medanledning av en bosättningsplikt kunde bli aktuellt, torde bli så få, att de ejmotiverar särskild lagstiftning härom. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet regeringens förslag ominförande av bosättningsplikt och tillstyrker motionen 2162, yrkandet 1. a. till de ändringar i regeringens förslag som föranleds avutskottets ställningstagande avstyrks motionen 2163, yrkandet 1 i denna del. Regeringens förslag iövrigt under denna punkt tillstyrks. delsutskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse: 10. beträffande bosättning och brukning m.m. medanledning av regeringens förslag och motionen 1978/79:2162, yrkandet 2, samtmed avslag på motionen 1978/79: 2163, yrkandet 1 i denna del, antar förslagettill jordförvärvslag med den ändringen att 6 § 1 och 10 § erhåller följandesom reservanternas förslag betecknade lydelse: Fysisk person får utöver vad Fysisk person får utöver vad som följer av 4 och 5 §§vägras som följer av 4 och 5 §§ vägras tillstånd till förvärv av egendom tillstånd till förvärv av egendom på vilken drivs ettutvecklat eller på vilken drivs ett utvecklat eller utvecklingsbartlantbruksföretag, utvecklingsbart lantbruksföretag, 1.om det kan antas att förvar- 1. om det kan antas att förvär varen inte kommer att bosätta sig våren inte kommer att yrkesmäs- på egendomen eller atl yrkesmäs- sigl bruka egendomen, sigt bruka denna, 10 § I beslut om tillstånd att förvärva I beslut om tillstånd att förvärva egendom, på vilken drivs eller skall egendom, på vilken drivs eller skall drivas utvecklat eller utvecklings- drivas utvecklat eller utvecklings bart lantbruksföretag, eller egen- bart lantbruksföretag, eller egen dom, som av regionalpolitiska skäl dom, som av regionalpolitiska skäl behövs för att främja sysselsätt- behövs för att främja sysselsätt- JoU 1978/79:19 44 ningenpå orten, får tillståndsmyn- ningen på orten, får tillståndsmyn digheten efter åtagande av förvar- digheten efter åtagande av förvär varen föreskriva att denna skall våren föreskriva att denna skall av högst yrkes- av högst yrkes mässigt bruka egendomen och, om mässigt bruka egendomen. det finns särskilda skäl till det, även att han skall vara bosatt på den. Iakttarförvärvaren inte före- Iakttar förvärvaren inte före skrift meddelad enligt första styc- skrift meddelad enligt första styc ket eller överlåter han egendomen ket eller överlåter han egendomen före den föreskrivna tidens utgång, före den föreskrivna tidens utgång, får staten lösa egendomen, om det får staten lösa egendomen, om det inte är oskäligt. inte är oskäligt. , , ,, , och (alla s) anseratt den del av utskottets yttrande som på s. 30 börjar med "Den nu"och slutar med "åtgärd" bort ha följande lydelse: Utskottetvill framhålla att nu gällande bestämmelser om fastighetsbildning ochfastighetsförvärv inte utgör något hinder för ansvariga myndigheter att tasådana särskilda hänsyn som åsyftas i motionen. En avslyckningsverksamhet avdet slag som motionärerna avser kan ske med stöd av de allmänna reglerna ifastighetsbildningslagen (1970: 988) under förutsättning bl. a. att defastigheter som nybildas eller ombildas blir varaktigt lämpade för sittändamål. I fråga om jordbruksfastighet innebär lämplighetskravet attfastigheten skall ha sådan storlek, sammansättning och utformning att denmedger tillfredsställande lönsamhet hos det företag som skall bedrivas påfastigheten. Skogsbruksfastighet skall för att anses lämpad för sitt ändamål hasådan storlek och utformning att den medger ekonomiskt rillfredsställandeskogsdrift. Underde förutsättningar som anges i gällande lagstiftning torde avstyckning kunnaske från exempelvis stora egendomar som på grund av olämplig arrondering ellerav annan orsak inte kan drivas rationellt. I den mån motionären åsyftar attavstyckning bör ske även från rationella lantbruksföretag vill utskottetemellertid understryka att utskottet motsätter sig en sådan inriktning avverksamheten i fråga. Tilläggaskan att förevarande förslag till jordförvärvslag innehåller bestämmelser sombör vara ägnade att tillgodose motionernas syften såvitt avser möjligheten tillnyetablering för unga lantbrukare. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet förevarande motion ochmotionsyrkande.