bet · G201SkU16 · 1978-12-31 00:00:00 — Sker avyttringen avorganisatoriska eller marknadstekniska skäl eller föreligger andra synnerligaskäl, äger regeringen eller myndighet, som regeringen bestämmer, för särskiltfall medge undantag från tillämpning av detta stycke. Somnärstående person räknas i detta moment föräldrar, far- eller morföräldrar,make, avkomling eller avkomlings make, syskon eller syskons make elleravkomling samt dödsbo vari den skattskyldige eller någon av nämnda personer ärdelägare. Med avkomling avses jämväl styvbarn och fosterbarn. Avyttras annan egendom än som avses i 2 eller 3 mom., räk nas som skattepliktig realisationsvinst: om egendomen innehafts mindre än ................................... av vinsten men mindre än ........................ av vinsten men mindre än ........................ av vinsten men mindre än ........................ av vinsten Skatteplikt enligt första stycket inträder endastom den skattskyldige förvärvat den avyttrade egendomen genom köp, byte ellerdärmed jämförligt fång. Har han förvärvat egendomen genom gåva av make ellerskyldeman och har egendomen av givaren förvärvats genom köp, byte eller därmedjämförligt fång, skall dock frågan om och i vad mån skattepliktigrealisationsvinst skall anses föreligga bedömas med hänsyn till sistnämnda fång.Motsvarande skall gälla om make vid bodelning i anledning av andra makens döderhållit egendom, som förstnämnda make före äktenskapets ingående eller underäktenskapet förvärvat genom köp, byte eller därmed jämförligt fång, eller ommake vid bodelning av annan anledning än andra makens död erhållit egendom, somnågondera maken före äktenskapets ingående eller under äktenskapet förvärvatgenom köp, byte eller därmed jämförligt fång. Har även den skattskyldigesfångesman erhållit egendomen såsom gåva av make eller skyldeman eller vidsådan bodelning som nämnts, skall bedömningen ske som om a-vyttringenverkställts av den som närmast förvärvat egendomen på annat sättän genom sådan gåva eller bodelning. Har egendom som avses i detta Haregendom som avses i detta moment avyttrats genom sådan moment avyttrats genom sådan tvångsförsäljning som anges i 2 tvångsförsäljning som anges i 2 § mom. andra stycket är vinsten lagen (1978:000) om uppskov skattepliktig endast om det skäll- med beskattning av realisations gen kan antagas, att avyttringen vinst är vinsten skattepliktig en- skulle ha ägt rum även om tvång dast om det skäligen kan antagas, icke förelegat. att avyttringen skulle ha ägt rum även om tvång ickeförelegat. Avyttras egendom, som avses i detta moment, tillfåmansföretag av delägare eller honom närstående person, skall oavsettbestämmelserna i detta moment som skattepliktig realisationsvinst räknas vadden skattskyldige erhåller för egendomen, såvida denna icke är eller kan antagasbli tUl nytta för företagets verksamhet. *Senaste lydelse 1976: 85. (Se vidare anvisningarna.) tUl 27 § 2. Tomtrörelse anses föreligga, när någon bedriver verksamhetsom huvudsakligen avser försäljning av mark för bebyggelse (byggnadstomt) frånfastighet, som uppenbarligen förvärvats för att ingå i yrkesmässigmarkförsäljning, såsom när fastighet köpts av ett tomtbolag eller dylikt ellernär förvärvet avsett mark som enligt fastställd stadsplan eller byggnadsplanär avsedd för bebyggelse. I övrigt anses försäljning av byggnadstomt ingå itomtrörelse, om den skattskyldige under tio kalenderår frånsett överlåtelsesom avses i 35 § 2 mom. andra stycket avyttrat mmst femton byggnadstomter.Detsamma gäller om makar under äktenskapet sålt tillhopa minst femton byggnadstomterunder angivna tid. Har försäljning av byggnadstomter skett från olikafastigheter eller från olika delar av en fastighet, medräknas vid beräkningenav antalet tidigare sålda byggnadstomter endast sådana tomter som med hänsyntUl deras inbördes läge normalt kan anses ingå i en och samma tomtrörelse.Vid beräkning av antalet tidigare sålda byggnadstomter likställes medförsäljning upplåtelse av mark i och för bebyggelse, utom då fråga är omkommuns upplåtelse av tomträtt. Har fastighet genom köp, byte eller därmedjämförlig överlåtelse eller genom gåva överförts tUl föräldrar, far- ellermorföräldrar, make, avkomling eller avkomlings make, tUl dödsbo, vari den skattskyldigeeller någon av nämnda personer är delägare, eller till aktiebolag, handelsbolageller ekonomisk förening, vari den skattskyldige ensam eller tillsammans medsådana personer på grund av det samlade innehavet av aktier eller andelar harett bestämmande inflytande, anses tomtrörelse föreligga, om överlåtaren ochden nye ägaren sammanlagt avyttrat minst femton byggnadstomter. * Senaste lydelse 1967: 748. I övrigt anses försäljning av byggnadstomt ingå itomtrörelse, om den skattskyldige under tio kalenderår frånsett överlåtelsesom avses i 2 § lagen (1978: 000) om uppskov med beskattning avrealisationsvinst avyttrat minst femton byggnadstomter. Detsamma gäUer ommakar under äktenskapet sålt tillhopa minst femton byggnadstomter underangivna tid. Har försäljning av byggnadstomter skett från olika fastigheter ellerfrån olika delar av en fastighet, medräknas vid beräkningen av antalettidigare sålda byggnadstomter endast sådana tomter som med hänsyn till derasinbördes läge normalt kan anses ingå i en och samma tomtrörelse. Vid beräkningav antalet tidigare sålda byggnadstomter likställes med försäljning upplåtelseav mark i och för bebyggelse, utom då fråga är om kommuns upplåtelse av tomträtt.Har fastighet genom köp, byte eller därmed jämförlig överlåtelse eller genomgåva överförts till föräldrar, far- eller morföräldrar, make, avkomling elleravkomlings make, till dödsbo, vari den skattskyldige eller någon av nämndapersoner är delägare, eller till aktiebolag, handelsbolag eller ekonomiskförening, vari den skattskyldige ensam eller tUlsam-mans med sådana personer pågrund av det samlade innehavet av aktier eller andelar har ett bestämmandeinflytande, anses tomtrörelse föreligga, om överlåtaren och den nye ägarensammanlagt SkU1978/79:16 12 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse relsen anses taga sin början i och avyttrat minst femtonbyggnads med avyttringen av den femtonde tomter. Tomtrörelsen anses taga byggnadstomten. sin början i och med avyttringen av denfemtonde byggnadstomten. Försäljning av byggnadstomt för attav anställda huvudsakligen användas för gemensamt ändamål eller till anställdför att bereda honom bostad anses ej utgöra tomtrörelse, om icke försäljningengöres av skattskyldig som avses i första stycket eller av skattskyldig somdriver byggnadsrörelse eller handel med fastigheter. Säljes byggnadstomt av någon som bedriver byggnadsrörelseeller handel med fastigheter, anses försäljningen ingå i den övriga verksamheten,om icke tomtrörelse utgör den huvudsakliga verksamheten. Har skattskyldig och hans make. Har skattskyldig och hans make, om de med hänsyn till antalet om demed hänsyn till antalet tomtförsäljningar enligt andra tomtförsäljningarenligt andra stycket anses ha drivit tomtrörelse, stycketanses ha drivit tomtrörelse, icke under de senaste tio kålen- icke underde senaste tio kalender- deråren före taxeringsåret sålt nå- årenföre taxeringsåret sålt någon gon byggnadstomt, anses avyttring byggnadstomt,anses avyttring av av byggnadstomt som därefter byggnadstomtsom därefter sker sker ej som tomtrörelse, om icke ej somtomtrörelse, om icke bygg- byggnadstomten ingår i fastställd nadstomteningår i fastställd stads stadsplan eller byggnadsplan eller planeller byggnadsplan eller av- avyttringen skett under sådana yttringenskett under sådana för förhållanden att tomtrörelse på hållandenatt tomtrörelse på nytt nytt anses föreligga enligt bestäm- ansesföreligga enligt bestämmel- melserna i första eller andra styc- sernai första eller andra stycket, ket. överlåtelse som avses i 35 § Överlåtelsesom avses i 2 § lagen 2 mom. andra stycket verkar icke (1978: 000)om uppskov med be- avbrytande på uppehåll som skattning avrealisationsvinst ver- nämnts. kar icke avbrytande på uppehåll Avyttrar skattskyldig återstoden avlagret i sådan tomtrörelse som avses i andra stycket, anses vinsten av dermaavyttring utom den del av vinsten som belöper på mark inom fastställdstadsplan eller byggnadsplan icke som inkomst av rörelse utan somrealisationsvinst. Som skattepliktig intäkt av rörelse räknas likväl belopp,varmed egendomens värde nedskrivits i rörelsen och som icke återförts tillbeskattning tidigare. Vad som sagts om försäljningsvinstens beskattning somrealisationsvinst gäller icke, om avyttringen kan antagas ha skett väsentligeni syfte att bereda den skattskyldige eller egendomens förvärvare eller annan,med vilken någondera är i intressegemenskap, obehörig skatteförmån. Frågan om oskiftat dödsbos avyttring av byggnadstomt äratt hänföra till tomtrörelse eller ej bedömes på samma sätt som om den avlidneverkställt avyttringen. Denna lag träder i kraft tre veckorefter den dag, då lagen enligt uppgift på den har utkommit från trycket iSvensk författningssamling, och tillämpas i fråga om avyttring som sker efterutgången av . SkU 1978/79:16 13 Lagom ändring i uppbördslagen (1953: 272) Härigenom föreskrivs att 49 § 2 mom. uppbördslagen(1953: 272)i skall ha nedan angivna lydelse. 49 § 2 mom. Skattskyldig må av länsstyrelsenerhålla anstånd med inbetalning av skatt, kvarskatteavgift eller ränta 1) om den skattskyldige anförtbesvär över taxering och erläggandet av skatt, som påförts i anledning av denicke lagakraftvunna taxeringen, skulle för den skattskyldige medföra betydandeskadeverkningar eller eljest framstå såsom obilligt: till belopp som betingasav den skattskyldiges yrkande i fråga om taxeringen, 2) om ansökan gjorts angående 2) omansökan gjorts angående skatteberäkning för ackumulerad skatteberäkningför ackumulerad inkomst, angående uppskov med inkomst, angående uppskovmed beskattning av realisationsvinst el- beskattning av intäkt av skogs-ler intäkt avskogsbruk, angående bruk, angående avräkning av ut-avräkning avutländsk skatt eller ländsk skatt eller angående be-angående befrielsefrån erläggan- frielse från erläggande av skatt, de av skatt, sompåförts avliden som påförts avliden person eller person eller hansdödsbo, eller om hans dödsbo, eller om skattskyldig skattskyldigeller dödsbo anfört eller dödsbo anfört besvär över besvär över beslutmed anledning beslut med anledning av sådan av sådan ansökan: tUlbelopp som ansökan: tUl belopp som betingas betingas avansökningen eller be- av ansökningen eller besvären, svaren, 3) om ansökan gjorts angåendenedsättnmg enligt 85 § 2 mom. av kvarskatteavgift eller om besvär anförts överbeslut i anledning av sådan ansökan: till belopp som betingas av ansökningeneller besvären. Anståndenligt första stycket vid 1) må medgivas endast om den skattskyldige ställernöjaktig säkerhet hos om icke med hänsyn till anståndstidensvaraktighet, den skattskyldiges förhållanden och omständigheterna i övrigt kanantagas, att det belopp som avses med anståndet ändå kommer att behörigenerläggas. Denna lag träder i kraft efter den dag,då lagen enligt uppgift på den har utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling. Äldre bestänmielser skall dock, såvida ansökningen omanstånd grundas på att den skattskyldige ansökt om uppskov med beskattning avrealisationsvinst, gälla om realisationsvinsten hänför sig tUl avyttring somskett före utgången av . 1 Lagenomtryckt 1972: 75. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974: 771. 2 Senaste lydelse1975: 1179. SkU1978/79:16 14 Med anledning av propositionen harväckts följande motioner, nämligen 1978/79: 45 av ()och () vari hemställs att hos regeringen begär utredningom reglerna för uppskov med beskattning av realisationsvinst och om hursamhället bäst kan hjälpa dem som behöver stöd vid flyttning och bostadsbyte, 1978/79: 73 av ()vari hemställs att beslutar 1. att uttala att dispensregeln i 3 § lagförslaget skallkunna tillämpas på sätt som angetts i motionen, och 2. attbestämmelsen om likvärdighet i 4 § lagförslaget skall utgå, 1978/79: 110 av () och () vari hemställs att beslutar om sådanändring av det i propositionen 1978/79: 54 framlagda förslaget tiU lag omuppskov med beskattning av realisationsvinst att vid uppkommenrealisationsvinst på grund av fasrig-hetsförsäljning alla legala möjligheter tilluppskov eller avdrag står öppna under samma tidsrymd, 1978/79: 111 av () och () vari hemställs att beslutar 1. att uttala vadi motionen anförts angående rätt till dispens från den föreslagna treårsregeln, 2. att 3 § femtestycket lagen om uppskov med beskattning av realisationsvinst skall haföljande lydelse: får, om särskUda skäl föreligger, medgeundantag från kravet på att den skattskyldige skall ha varit bosatt på denavyttrade fastigheten som anges i första stycket. Mot riksskatteverketsbeslut föres talan hos regeringen., 1978/79: 133 av m.fl. (s) vari hemställs att beslutar 1. att geregeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en utvärderingav reglerna för uppskov med beskattning av realisationsvinst, 2. att uppskovendast skall komma i fråga om ersättningsfastigheten förvärvas frånden dag då den fastighet till vilken realisationsvinsten hänför sigavyttrades. Reglerna om beräkning avrealisationsvinst vid fastighetsförsäljning fick sin nuvarande utformning genomriksdagsbeslut . SkU1978/79: 16 15 utvidgades möjligheten att erhålla uppskov med beskattningav realisationsvinst. Uppskov kunde tidigare komma i fråga endast videxpropriation och liknande tvångsförfaranden eller vid avyttringar somutgjorde led i åtgärder för jordbrukets eller skogsbrukets yttrerationalisering. Genom lagstiftning infördes regler om uppskov ävenvid frivilliga fastighetsförsäljningar. De ändringar av uppskovsreglerna som föreslås ipropositionen innebär i flera fall skärpningar av nuvarande system. Sålundainförs krav på viss tids bosättning på den avyttrade fastigheten och attbosättning på ersättningsfastigheten skall ske frånfastighetsförvärvet. Vidare föreslås bestämmelser om att vidrealisationsvinstberäkningen kostnader för ny-, till- eller ombyggnad påersättningsfasrigheten skall anses som vederlag för denna endast i den månarbetena varit nödvändiga för att få en med den avyttrade fastighetenlikvärdig ersättningsfastighet. Propositionen innehåller också förslag omindexuppräkning av uppskovsbeloppet. Utskottet anser sig i huvudsak kunna tillstyrka förslagenmen föreslår vissa smärre justeringar i bestämmelserna. Utskottet behandlar idet följande i huvudsak de delar av propositionen som berörs i motionerna.Utskottet tar också upp vissa frågor som aktualiserats i en skrivelse frånLantbrukarnas skattedelegation. vill utskottet emellertidframhålla följande. I samband med att antog de nu gällandereglerna om realisationsvinstbeskattning framhöll utskottet bl. a. att man intekunde bortse från att de nya reglerna om uppskov vid frivilliga avyttringar ivissa fall kunde komma att styra valet av boendeform. Det förelåg menadeutskottet skäl att bedöma erfarenheterna av uppskovsreglerna när resultatetav skatteutrednings översyn av skattesystemet förelåg. Dennautredning lämnade sitt slutbetänkande . Mot bakgrund av detanförda anser utskottet sig böra tillstyrka bifall till yrkandet i motionen133 av m. fl. (s) om en utvärdering av uppskovssystemet och desseffekter från olika synpunkter. Utvärderingen bör enligt utskottets meningavse uppskovsreglerna i deras helhet, således också de bestämmelser somföreslås i propositionen. Härigenom tillgodoses enligt utskottets mening ihuvudsak också motionen 45 av och (båda s). Vad utskottetanfört bör ges regeringen till känna. En förutsättning för att uppskovskall kunna medges är f. n. att ersättningsfastigheten anskaffas av den som innehaftden avyttrade fastigheten. Från denna princip finns dock ett undantag, somgäller tvångsmässiga avyttringar. Om en skattskyldig som fåttrealisationsvinst avlider, kan nämligen en av dödsboet anskaffad fastighet ivissa fall godtas SkU 1978/79: 16 16 Denna möjlighet för dödsboet att överta den avlidnesuppskovsrätt skall finnas kvar även i fortsättningen. Vid frivilligaöverlåtelser krävs däremot utan undantag att den skattskyldige själv förvärvaroch bosätter sig på ersättningsfastigheten. Departementschefen framhåller atten avvikelse från de principer som ligger bakom uppskovsmöjligheten ifrivUligfaUen kan framstå som motiverad om exempelvis den avlidnes make ellerbarn bosätter sig på den nya fastigheten. Han menar emellerrid attbestämmelser av sådan art i hög grad skulle komplicera uppskovsreglerna och ärdärför inte beredd att utan närmare utredning föreslå en sådan utvidgning avmöjligheterna tUl uppskov. Lantbrukarnas skattedelegation framhåller i enskrivelse till utskottet att det enligt delegarionens uppfattning ärotillfredsställande att ett dödsbo inte skall kunna medges uppskov vidfrivUliga fastighetsöverlåtelser. Om dödsfallet inträffar före avyttringen avden fastighet till vilken realisationsvinsten hänför sig kan uppskov erhållasgenom att fastigheten tillskiftas efterlevande make eller annan på fastighetenbosatt dödsbodelägare och denna därefter förvärvar ersättningsfastighet. Omdödsfallet däremot inträffar efter avyttringen och den avlidne kanske förvärvatersättningsfastighet men inte hunnit bosätta sig på den kan uppskov intemeddelas. Utskottet delar delegationens uppfattning att detvid vissa frivilliga fastighetsförsäljningar kan framstå som oskäligt att ettdödsfall medför att möjligheten till uppskov går förlorad. Om en skattskyldigavlider innan han hunnit anskaffa eller bosätta sig på en ersättningsfastighetbör därför enligt utskottets mening dödsboet ha rätt att överta den avlidnesuppskovsrätt och fastighet som förvärvas av dödsboet efter den avlidne kunnagodtas som ersättningsfastighet. Förutsättningen bör vara att det är dödsboetsom köper ersättningsfastigheten om inte den skattskyldige själv hunnit göradetta. Uppskov bör således inte komma i fråga om den efterlevande maken köptfastigheten. Om denna däremot tillfaller efterlevande make vid bodelning ellerarvskifte bör något hinder för uppskov inte föreligga. Utskottet villunderstryka att denna utvidgade uppskovsrätt bör begränsas till sådanasituationer där en omedelbar beskattning av realisationsvinst skuUe framstå somoskälig. Uppskovsrätten bör alltså tillämpas restriktivt. En förutsättning föruppskovsrätt bör givetvis också vara att efterlevande maken eller barn bosättersig på ersättningsfastigheten och att denna är avsedd att vara permanentbostad för maken och/eller barn. Om inflyttning i ersättningsfastigheten intehar ägt rum när en ansökan om uppskov avgörs bör uppskovsbeslutet förenas medett krav på bosättning på ersättningsfastigheten. Som delegationen framhållitbör bestämmelser om uppskovsrätt för dödsbo kunna utformas som en dispensregel.Denna bör tas in i 3 § uppskovslagen. SkU 1978/79:16 17 Enförutsättning för uppskov vid frivilliga avyttringar är f. n. att denskattskyldige varit mantalsskriven på den avyttrade fastigheten och att hankommer att mantalsskrivas på ersättningsfastigheten. Departementschefenframhåller i propositionen att den direkta kopplingen mellan mantalsskrivningoch rätten tUl uppskov enligt hans mening lätt kan leda till olyckliga ochslumpartade konsekvenser och nämner som exempel det faU att en skattskyldig,som förvärvat och flyttat in i en ersättningfastighet, avlider iiman hanhunnit bli mantalsskriven på fastigheten. Som villkor för uppskov skall enligtförslaget i stället gälla att den skattskyldige varit bosatt på den avyttradefastigheten och att han bosätter sig på ersättningsfastigheten. Bosättningenskall ha varat i följd som infallit närmastföre avyttringen. För att detta bosättningskrav inte skall få obilligakonsekvenser föreslås en möjlighet för RSV att medge dispens från bosättningskravet.Departementschefen framhåller att dispensrätten bör användas restriktivt. Somexempel på en dispenssituation nämner han bl. a. det fallet att en person tillföljd av företagsnedläggelse eller omlokalisering måste flytta till annan ort.RSV:s beslut i dispensärende får enligt förslaget inte överklagas. HåkanWinberg (m) framhåller i motionen 73 att dispens lämpligen bör kunna medges omdet inte är uppenbart att försäljningen skett i spekulativt syfte. Dispens börsåledes kunna medges även då skattskyldig frivilligt flyttar sinförvärvsverksamhet till annan ort eller då han till följd av personligaförhållanden är nödsakad skaffa sig större bostad. Motionären begär ettriksdagsuttalande av sådan innebörd. Liknande synpunkter och yrkanden framförsav och (båda m) i motionen 111 och i skrivelsenfrån Lantbrukarnas skattedelegation. I sistnämnda motion yrkas ocksålagstiftning av innehåll att RSV:s beslut i fråga om dispens frånbosättningskravet skall få överklagas. Ilikhet med departementschefen anser utskottet att det nuvarandemantalsskrivningskravet bör ersättas med ett bosättningskrav. Utskottet anserockså att man i möjligaste mån bör begränsa uppskovsrätten vid frivUligaöverlåtelser tiU sådana fall där man har vissa garantier för att den avyttradefastigheten inte innehafts i spekulativt syfte och att man därför bör kräva attbosättningen på denna fastighet haft viss varaktighet. förefallerutskottet vara en lämplig avvägning. Om man med bosättningskravet vill uppnåatt uppskovsrätten skall begränsas tUl fastighetsförsäljningar utanspekulativa inslag bör som departementschefen framhåUer dispensprövningenske restriktivt. En utvidgning av uppskovsrätten i enlighet med motionärernas'krav skulle enligt utskottets mening kunna äventyra detta syfte. Utskottetvill erinra om att dispensregeln med de uttalanden som gjorts i propositionen ger möjlighet att göra avsteg från bosättningskravet i defall 2 1978/79. SkU 1978/79:16 18 dåen omedelbar beskattning av realisationsvinsten framstår som stötande.Utskottet tillstyrker därför propositionen i denna del. Utskottet avstyrkerföljaktiigen bifall till yrkandena under 1 i motionerna 73 och 111 i den måndesamma inte kan anses besvarade med vad utskottet anfört. Vid dettaställningstagande har utskottet också beaktat, att bestämmelserna om uppskovvid frivilliga försäljningar ännu tillämpats och attutskottet i detta betänkande förordar en utvärdering av uppskovsreglerna medde .ändringar däri som föreslås i propositionen. mening bör det finnas möjlighet för den som av riksskatteverketvägras dispens i ett uppskovsärende att föra, talan mot beslutet hosregeringen. Utskottet tillstyrker därför bifall till yrkandet 2, i motionen111. Detta föranleder ändring av 3 § i förslaget tiU uppskovslag. Somtidigare nämnts skall en skattskyldig för att få rätt till uppskov medbeskattning av realisationsvinst ha varit bosatt på den avyttrade fastighetenminst i följd som närmast föregåttavyttringsdagen. Enligt förslaget i propositionen krävs dessutom att hanbosätter sig på ersättningsfastigheten , räknat från den dag dåfastigheten förvärvades. Lantbrukarnasskattedelegation framhåller att kravet på att bosättning påersättningsfastigheten skall ha skett från förvärvet stundr om kanleda till otillfredsställande resultat. Det är enligt delegationen f. n. ytterstsvårt att förvärva en jordbruksfastighet. Ersättningsfastigheten kan vidförvärvet vara utarrenderad och inflyttning kan därför inte ske förränarrendeperioden löpt ut. Delegationen anser att i fall som detta och liknandeden skattskyldige bör ha rätt till uppskov om han bosätter sig påersättningsfastigheten från den dag då bosättningshindret upphör. Utskottetdelar delegationens uppfattning. Rättviseskäl talar för att kravet på attbosättning på ersättningsfastigheten skall ske från förvärvet intebör gälla generellt. Det bör alltså finnas möjlighet att räkna ettårsfristenfrån en annan tidpunkt än förvärvsdagen. Undantaget från huvudregeln bör enligtutskottets mening utformas som en dispensbestämmelse i 5 § uppskovslagen. Uppskovsrättenvid ny-, till- eller ombyggnad Enligt nuvarande regler kan en skattskyldig i tvåolika situationer behandla ny-, till- eller ombyggnad som förvärv aversättningsfastighet.