bet · G201JoU23 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av motioner om hälso- och miljöfarliga varor m. m. I molionen 1978/79:229 av och (båda c) hemställs atl beslutar att som sin mening geregeringen till känna att användningen av klorerade paraffiner förbjuds, omäven kompletterande undersökningar bekräftar de resultat som uppnåtts. 1 motionen 1978/79:648 av m.fl. (c)hemställs l.atl som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen uttalats om vikten av erforderlig information lill allmänheten röranderiskerna med optiskt viimedel, 2. att hos regeringen anhåller omåtgärder för ökad kontroll enligt vad som anförts i motionen. 1 motionen 1978/79:649 av m. fi. (c)föreslås att hos regeringen anhåller om sådana ändringar ikungörelsen (1973:334) om hälso- och miljöfarliga varor och andra tillämpligaregler alt registrering av bekämpningsmedel automatiskt förfaller om del visarsig all undertaget för myndighetens beslul om registrering inle varitlillföriitligt. I motionen 1978/79:715 av ochBertil Fiskesjö (båda c) hemställs alt hos regeringen begär allåtgärder vidtas så att forskare som arbetar för att undanröja hälsorisker iarbetsmiljön får tillgång lill nödvändiga dala. I molionen 1978/79:795 av m. fi. (vpk)föreslås - med hänvisning lill vad som anförts i den lill socialutskottethänvisade motionen 1978/79:792 - att hos regeringen hemställer omförslag som innebär 1. all ämnens giftighet, särskilt beträffande cancer-ochfosterskador, skall vara utprövade, innan ämnet får tillverkas för kommersielltbruk, och godkända av särskilt organ i likhet med läkemedelsprövningen saml attleslresurser skapas vid universitet eller särskilda institut i offentlig ägo,2. att en ulredning tillsätts för att förbättra efterievnaden av lagen omhälso- och miljöfariiga varor och alt särskilt yrkesinspektionernas möjligheteratt överta tillsynen beaktas. I molionen 1978/79:1990 av m. fl. (s)hemställs, såvitt nu är i fråga (yrkande 1 )att beslutar 1. att hosregeringen begära att en gift-och kemikommission tillsätts med de uppgifier somanförs i motionen. 1 1978/79. JoU 1978/79:23 2 De grundläggande bestämmelserna rörande hanteringenav hälso- och miljöfarliga varor finns i lagen (1973:329) om hälso- ochmiljöfarliga varor och den till lagen hörande kungörelsen (1973:334) om hälso-och miljöfarliga varor. Huvudprincipeni lagstiftningen är alt skada på människor eller i miljön genom kemiskaprodukter skall förebyggas så långt som möjligt. Detta sker på i huvudsak tvåolika vägar. Dels åläggs var och en som tillverkar, försäljer ellerpåannat sätthanterar eller importerar kemiska varoratt vidta de åtgärder och iaktta deförsiktighetsmått som behövs för att hindra eller motverka alt varorna Rirskadliga verkningar. Dels kontrollerar myndigheter verksamheten och kaningripa med tvångsmedel föratt förebygga skadeverkningar. En grundprincip äratt redan misstanke om atl en kemisk produkt kan vara skadlig för människaneller miljön medför att producenter m. fi. måste vidta försiktighetsmått ochatt annan myndighet kan ingripa mot produkten. Lagenom hälso- och miljöfarliga varor har formen av en central ramförfatlning. Deninnehåller dels grundläggande bestämmelser om tillverkning, försäljning, annanhantering och import av hälso- och miljöfarliga varor, dels bemyndiganden förregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer atl i olika avseendenutfärda särskilda tilUimpningsförfatiningar och föreskrifter. Decentrala bedömningarna enligt lagstiftningen om hälso-och miljöfarliga varoråvilar produktkontrollnämnden. Nämnden har bl. a. att meddela generellaföreskrifter om hantering och import samt att leda, samordna och i stortövervaka produktkontrollen i övrigt. Nämnden handlägger vidare ärenden röranderegistrering av bekämpningsmedel och skall därvid bl. a. pröva behovet avvillkor och föreskrifter för användningen. ,som bl. a. övertagit den lidigare giftnänmdens arbetsuppgifter, är iadministrativt hänseende knuten till . Nämnden är i förhållandetill helt självständig när det gäller alt tillämpa lagen omhälso- och miljöfarliga varor. svarar däremot förfrågor om ekonomi och administration som berör produktkontrollnämnden. Produktkontrollnämndenskall företräda såväl myndigheisintressen som andra intressen. Som självskrivnaledamöter i nämnden ingår cheferna för ,arbetarskyddssiyrelsen, ; livsmedelsverket och konsumentverket.Vidare ingår representanter för arbetslagarna och näringslivet i nämnden. Förberedning av frågor som produktkontrollnämnden handlägger har vid statens naturvårdsverkinrättats en särskild produklkontrollbyrå. Detcentrala ansvaret för tillsynen över efierlevnaden av lagen och med stöd avdenna meddelade föreskrifter har, med visst undantag, arbetarskyddssiyrelseninom sitt verksamhetsområde och i övrigt. JoU 1978/79:23 3 Underarbetarskyddssiyrelsen utövas den närmare tillsynen av yrkesinspektionen. Iövrigt utövar, med i det följande nämnda undantag, den närmaretillsynen inom länet och hälsovårdsnämnden den omedelbara tillsynen inomkommunen. I fråga om transport av hälso- och miljöfarlig vara med luftfartygeller fartyg utövas tillsyn som här avses av luftfartsverket resp.sjöfartsverket. Utskottet behandlar i delta betänkande ett antalmotioner rörande kontrollen av hälso- och miljöfarliga varor och därmedsammanhängande frågor. I motionen 229 anförs alt klorerade paraffiner ärgiftiga och lagras i organismen på liknande sätt som PCB. Klorparaffineranvänds inom vitt skilda områden, ibland som ersättning för PCB. Ämnet ingårexempelvis i smörj- och skärolja, som mjukgörare och fiamhärdare i plaster ochtrafik-markeringsfärg samt i små mängder i tuggummi, läppstifi och lim m. m.Enligl viss expertis är användningen av klorerade paraffiner såväl en ekologiskfråga som en arbetarskyddsfråga. Motionärerna hemställer atl uttalarsig löreti förbud av ämnet i fråga om även kompletterande undersökningarbekräftar de resultat som uppnåtts. 1motionen 648 beskrivs optiskt viimedel som elt färgämne som omvandlardagsljusels osynliga ultravioletta strålar till synligt vitt ljus ellerblåaktigl ljus, så atl vita tyger och vitt papper verkar vitare i dagsljus.Optiskt viimedel finns i de flesta i handeln förekommande tvättmedel samtanvänds inom pappersindustrin för blekning av bl. a. hushålls- ochtoalettpapper. Enligt motionärerna är det konstaterat atl optiskt vitmedel gerstörningar på människans arvsmassa. Vidare finns misstankar om alt del även kanförorsaka cancer och allergier. Motionärerna förordar en ökad informationsverksamhet,t. ex. genom statens konsumentverk, angående riskerna med optiskt vitmedel ochom förekomsten av produkter i marknaden som saknar detta ämne. Vidare börinföras skärpt kontroll av dessa kemikaliers användning inom industrin m. m.Produktkontrollnämnden bör enligt molionen få i uppdrag alt överväga ochföreslå lämpliga åtgärder härvidlag. Utskouetvill erinra om atl motioner syftande till förbud mot eller andra ingripanden ifråga om användningen av vissa produkter upprepade gånger prövats av riksdagen.I enlighet med de principer för kontrollen av hälso- och miljöfariiga varor somhär inledningsvis redovisats har utskottet funnit alt avgörandet i de berördafrågorna bör tillkomma regeringen och vederbörande myndigheter, i första hand produktkontrollnämnden. r 1978/79. JoU 1978/79:23 4 motionsyrkandenhar därför i allmänhei inte ansetts påkalla någon särskild åtgärd frånriksdagens sida. I några fall har dock ansett sig böra i skrivelsetill regeringen särskilt understryka sina synpunkter i det aktuella ämnet, set. ex. JoU 1976/77:10 (freoner) och JoU 1976/77:31 (vissa fenoxisyror). Vadgäller de speciella produkter som åsyfias i nu akluella motioner vill utskottetanföra följande. Kloreradeparaffiner är benämningen på en grupp syntetiska ämnen (derivat avparaffinkolväten), som används inom områden där kravet på kemisk stabilitet ärstort. Framför allt tas ämnet i bruk inom industrin som mjukgörare iPVC-plaster, som tillsats i oljeprodukter och som ersättning för PCB(polyklorerade bifenyler). Egenskaper som gör klorparaffiner betydelsefullainom industrin är deras viskositet, fiamresistens, relativt låga loxicilet,blandbarhet med mjukgörare och förmåga all vid förhöjd temperatur gradvis avgesmå mängder saltsyra. Eftersom viskositeten ökas med ökande klorinnehåll finnsdet både fiytande och hartsartade fasta klorparaffiner. Kloreradeparaffiner kan nå ul i vattendrag via exempelvis spillolja och genom läckagefrån avfallsupplag. Som komponent i skäroljor kan de spridas via avloppsvattenfrån mekanisk industri, liksom med damm och föremål, som lämnar verkstadslokalerna.Från plastmaterial och färger, bl. a. båtfär-ger, kan man räkna med ensvårbedömbar spridning av tämligen stor omfattning. Förekomstenav klorparaffiner i miljön m. m. har varit och är alltjämt föremål förforskningsverksamhet, bl. a. vid . Vissa tecken lyder påatl ämnet kan ha menliga effekter på miljön. F. n. finns dock, enligt vadutskottet erfarit, inle tillräckligt kunskapsunderlag för ingripanden med stödav t. ex. lagstiftningen om hälso- och miljöfarliga varor. Etl av problemen äratt tillräckligt känsliga analysmetoder ännu inle utvecklats för attidentifiera klorparaffiner i miljön. Även på detta område pågår vissaforskningsprojekt. Optiskaviimedel är en sammanfattande benämning på ett stort antal kemiska ämnen somanvänds främst för atl förbättra den estetiska kvaliteten hos textilier ochvissa pappersprodukier. Sådana medel används bl. a. vid tvätimedelsiillverkningoch inom pappersindustrin. Optiskavitmedel har i olika sammanhang, såväl i som utomlands, blivit föremålför undersökningar med hänsyn lill hälso- och miljöeffekter m. m. Några avdessa ämnen har visat sig vara förenade med ölägenheter så lill vida atl degett upphov till allergier eller anrikats i organismen hos fiskar. Dessaviimedel förekommer enligt uppgift inte längre i marknaden. Undersökningar avdet slag som motionärerna torde åsyfta med uppgiften att optiska vitmedelskulle visats ha genetiska eller cancerogena effekter har utförts bl. a. iSverige och . Enligt viss expertis utfördes dock dessa undersökningar underdelvis missvisande betingelser. gjorda experiment av andra forskareuppges ha gett motsatt resultat. JoU1978/79:23 5 nämnden har t. v. gjort den bedömningen att optiskavitmedels nu kända hälso- och miljöeffekter inte ger anledning till någonsärskild åtgärd. har utfärdatriktlinjer för marknadsföringen av tvättmedel (KOVFS 1978:6). Dessa innebär bl.a. alt på förpackningen skall lämnas uppgift om tvättmedlets huvudsakligabeståndsdelar, såsom fosfat, blekmedel, enzymer, parfym och optiskt vitmedel.Vidare har gett ul marknadsöversikter angående tvättmedel medeller utan t. ex. optiskt viimedel, vilka bl. a. tillställts regionala ochlokala konsumenlrådgivningsorgan. Utskollel anserdet självfallet angeläget atl de varor ochämnen som åsyfias i de aktuella motionerna ägnas uppmärksamhet i samband medden kontrollverksamhet som sker i enlighet med lagstiftningen om hälso- ochmiljöfarliga varor. Vid den avvägning mellan å ena sidan riskerna med en varaoch å andra sidan behovet av varan som innefattas i nyssnämnda kontrollverksamhetfinns enligl utskotteis mening skal lill viss restriktivitet när det gällertillsatser till konsumentprodukter m. m. vars huvudsakliga effekt ligger så attsäga på det kosmetiska planet. Sådana tillsatser kan t. ex. beslå av parfym,färgämnen och vitmedel. Utskottet utgår från atl de produktkontrollerandeorganen noga följer utvecklingen på hithörande område och vidtar de åtgärdersom befinns erforderiiga. Utskottet vill dock understryka det angelägna ifortsatta forskningsinsatser på förevarande område i syfte bl. a. atl förbättramöjligheterna att kontrollera förekomsten av klorparaffiner i miljön. Vad utskottet här anfört med anledning av motionen som sin mening ge regeringen till känna. Motionen 648 synes inte påkalla någon särskild åtgärd frånriksdagens sida. Registrerings- och tillsynsfrågor m. m. Molionen 649 lar upp vissa i år1977 inträffade händelser berörande leslföretaget (). Enligt motionen avslöjades detta år allvariiga brister ide tester som utförts av IBT och som i några fall låg till grund för beslut omregistrering i av vissa bekämpningsmedel. Det förefaller enligtmolionen som om lagstiftningen inte riktigt förutsett en situation sådan somden IBT-fallel föranledde. En naluriig princip borde vara att registreringenför etl ämne automatiskt förfaller om registreringen grundas på ettfaktaunderlag som visar sig vara olillföriit-ligt. 1 den till socialutskottet hänvisade motionen 792 berörsbl. a. olika arbeismiljöfrågor. Ett avsnitt i motionen ägnas riskerna med denkemiska industrins produkter. Motionärerna framhåller alt eii testsystem måsteutvecklas för kartläggning av bl. a. kemiska ämnens kroniska effekter innandessa produkter får tillverkas och försäljas. Låga hygieniska gränsvärden med JoU 1978/79:23 6 säkerhetsmarginalertill lägsta kända skadliga effekt måste fastställas, och hög beredskap förutvärdering av akuta och kroniska effekter måste intas. Härvidlag hänvisar motionärernatill lagstifining i om förhandsprövning av vissa produkter. I den tilljordbruksulskotlel hänvisade motionen 795 föreslås bl. - med hänvisning tillmotiveringen i motionen 792 - atl hos regeringen hemställer omförslag rörande förhandsprövning av ämnens giftighet, särskilt beträffandecancer- och fosterskador. Vidare bör enligl motionenen ulredningiillsättasföratt förbättra efterlevnaden av lagen om hälso- och miljöfariiga varor ochatl särskilt yrkesinspektionens möjligheter att överta tillsynen beaktas. 1motionen 1990, yrkandet 1, föreslås alt en gift- och kemikommission inrättas.Enligt motionen finns det anledning att på bred front angripa de problem somanvändningen av kemikalier leder till. Den föreslagna gift- ochkemikommissionen skulle få till uppgift bl. a. atl samordna och initieraforsknings-och undersökningsarbete i fråga om bekämpningsmedel, loxiko-logi,epidemiologi och utveckling av miljövänliga produkter. Vidare skullekommissionen se över och anpassa gällande lagstiftning till i molionenframförda krav på förhandskoniroll och utvecklad produktinformation.Förhandskonirollen skulle bl. a. innebära atl nya ämnen inte lår tas i brukutan alt deras egenskaper från hälso- och miljösynpunkt blir ordentligtundersökta. Vidare borde kommissionen redovisa behovet av åtgärder i fråga omkontroll- och laboratoriefunkiioner m. m. Utskottet vill först vad beiräffarsynpunkterna imolionen 649 erinra om all en bestämmelse i 30 § kungörelsen (1973:334) omhälso- och miljöfariiga varor ger myndigheterna möjlighet att återkallaregistrering av bekämpningsmedel om bl. a. ändrade förhållanden inträder. Medstöd av detta stadgande har produktkontrollnämnden återkallatregistreringen av ett antal bekämpningsmedel där registreringen grundadeshuvudsakligen på dokumentation från IBT. Nyssnämnda bestämmelse läcker såledesäven den situation som motionärerna åsyftar. Utskottet finner del oklart i vadmån den i motionen föreslagna ordningen skulle innebära några fördelar frånpraktisk eller administrativ synpunkt. Möjligheten att vid behov riktasanktioner mot en produkt med stöd av lagstiftningen om hälso- och miljöfariigavaror förutsätter ju under alla förhållanden atl något ansvarigt organ tagitställning till de nya uppgifter som kan ha framkommit rörande eltbekämpningsmedels effekter och fattat beslul med anledning härav. Som framgårav det anförda kan detta ske med slöd av nu gällande bestämmelser. Ävenom syftet med molionen 649 från formell synpunkt kan anses tillgodosett villdock utskottet i anslutning lill densamma understryka del angelägna i atl deansvariga myndigheterna på produkikontrollens område kontinuerligt följerutvecklingen och snabbt vidtar de åtgärder vartill nya forskningsrön ellerandra nytillkommande omständigheter föranleder. De händelser som berörs imolionen utgör enligt utskottets mening elt exempel JoU 1978/79:23 7 pähur viktigt det är all också den internationella utvecklingen på nämnda områdeägnas uppmärksamhet. Något särskill uttalande från sida medanledning av motionen 649 synes dock inte påkallat. Med anledning av molionen 795 och motionen 1990,yrkandel I, får utskottet erinra om att molioner med krav på delsförhandsgranskning av kemiska ämnen, dels inrättande av en kemikommissionbehandlades av utskottet i betänkandet JoU 1977/78:27. Sistnämndamotionsyrkande avstyrktes av utskottet med hänvisning bl. a. till en avregeringen aviserad översyn av den statliga organisationen påprodukikomrollområdei. Undersommaren 1978 har tillsatts en kommitté för all utföra nämnda översyn (dir.1978:65). Resultatet av översynen torde i flera fall bli avgörande förbedömningen av de frågor som berörs i motionen 1990. Utskottet har därför intefunnit anledning frångå den bedömning gjorde i frågan underföregående . I enlighet med det anförda avstyrker uiskottel motionen1990, yrkandet 1. Motsvarande bedömning kan göras beträffande yrkandel 2 imolionen 795. Närdet gäller förhandsprövning av kemiska produkter vill utskottet framhålla atlen grundläggande princip bakom lagstiftningen om hälso- och miljöfarliga varorär alt kemiska varor inte skall få hanteras på sådanl sätt atl risker uppslårför människors hälsa eller för miljön. Den närmare innebörden härav framgår avutskottets i del föregående lämnade redogörelse. Genom tillkomsten av enarbetsmiljölag (1977:1160) har vidare skapats ökade möjligheter lillingripanden mot kemiska risker på arbetsplatsen. Gentemot kraven på en generellförhandsprövning av kemiska ämnen har ulskollet lidigare invänt bl. a. atl ensådan prövning skulle skapa stora prakliska svårigheter och knappast varasakligt motiverad. Det kan tilläggas att frågan diskuterades också i sambandmed arbelsmiljölagens tillkomst (prop. 1976/ 77:149, SoU 1977/78:1, rskr1977/78:18). Enligt nyssnämnda proposition (s. 274) skulle en generellförhandsprövning förutsätta att del i den officiella prövningen skulle ingå tog ställning till verkningarna på alla tänkbara användningsområden och medalla tänkbara användningssätt. Dessutom berodde verkningarna även av vilkaandra ämnen som användes och vilka miljöfaktorer som i övrigt rådde.En sådan förhandsgranskning skulle enligt propositionen förutsätta enormaresurser hos den prövande myndigheten, och systemet skulle administrativt intekunna fungera. , som i sammanhanget behandlade motionsyrkandenangående förhandsprövning av hälso- och miljöfarliga ämnen m. m., anslöt sigtill regeringens synpunkter. Enligt socialutskottet utgjorde arbetsmiljölagenskrav på arbetsgivare och producenter tillsammans med arbetarskyddsstyrel -senstillsynsansvar inom området den rättsliga grund som behövs för kontroll avfariiga ämnen i arbetslivet. Isammanhanget kan vidare finnas skäl au erinra om att utskouet vid upprepadetillfallen understrukit alt utvecklingen på förevarande område JoU 1978/79:23 8 kräverett oavlåtligt framflyttande av positionerna från de produktkontrollerandesamhällsorganens sida. I samband därmed har hänvisats till del produktregisteröver hälso- och miljöfarliga varor som f n. är under utarbetande (närmare härombl. a. i JoU 1977/78:27). Detta register skulle enligt utskottet komma att fåen avgörande betydelse för uppnåendet av målen för produktkontrollen. I olikasammanhang har utskottet understrukit viklen av att det fortsatta arbetet medproduklregistret bedrivs så att det kommer till praktisk användning. Samtidigthar utskottet med skärpa framhållit nödvändigheten av att registret kanutnyttjas så alt skyddsombuden på effektivast möjliga sätt bereds tillgångtill för deras verksamhet relevanta uppgifier ur registret. Desynpunkter på hithörande frågor som enligt del anförda gett uttryckföräge.renligt utskottets meningalltjämi giltighet. Med hänsyn härtill börmotionen 795, yrkandel 1, inte föranleda någon ytteriigare åtgärd frånriksdagens sida. Enligt motionen 715 har forskare som vill undersökakemikalier i arbetsmiljön svårt atl få lillgång lill den information debehöver. Förelagen hemligstämplar nämligen vissa recept på kemikalier avkonkurrensskäl. Motionärerna hemställer med hänvisning härtill alt åtgärdervidtas så atl forskare som arbetar för att undanröja hälsorisker i arbetsmiljönlår tillgång till nödvändiga dala. mening har den i motionen berörda frågan nära samband med frågan omforskares rätt till tillträde lill arbelsplats, där han skall genomföra sinforskningsuppgift. I arbetsmarknadsutskottets belänkande AU 1977/78:6avstyrktes - med hänvisning lill alt frågan aktualiserats genom vissa förslagav nya arbetsrältskommitlén -en motion med krav på lagstiftning i syfte attgarantera forskare rätten lill sådanl tillträde. Ett av kommitténs förslag gicknämligen ut på att forskare, som bedriver arbels-livsforskning, på vissavillkor skall få rätt till tillträde till arbetsplats, där han skall genomförasin forskningsuppgift. Arbelsrältskommilténsförslag i nu åsyftad del har ännu inte föranlett någol förslag från regeringenssida. Fråganom forskares tillträde lill arbetsplatser behandlades därefter vid eninierpellaiionsdebaii i . Arbetsmarknadsministernanförde därvid bl. a. all många remissinstanser ställt sig kritiska lillarbetsrättskommitiéns förslag. Frågan om arbelslivsforskning måste därförbearbetas vidare för att man skall nå en för samhället som helhet tillfredsställandelösning. Del mest naturiiga sättet att förfara vore enligl arbetsmarknadsministernatl lösa frågan genom förhandlingar och avtal. Alt under pågåendemedbeslämmandeavtalsförhandlingar mellan SAF, LO och PTK lägga fram ettlagförslag skulle däremot vara olyckligt. Om frågan inle kan JoU 1978/79:23 9 lösasavtalsvägen får man enligt arbetsmarknadsministern överväga att lösa problemetgenom lagstifining. Utskottetvill tillägga atl del i del föregående nämnda produklregistret liksom denpågående översynen av produkikontrollens organisation givetvis också har storbetydelse förden fortsatta bedömningen av det i motionen 715 berörda problemet.För utskottet framstår det som naturligt att bl. a. frågan om vilkaintressenter som skall få tillgång lill uppgifterna i produklregistret kommeratt bli föremål för överväganden. Motbakgrund av del anförda finner utskottet att molionen 715 inte påkallar någonsärskild åtgärd från sida. Med hänvisning till det anförda hemställerutskottet att 1. beträffandeanvändningen av vissa produkter a. som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört med anledning av molionen 1978/79:229, b. lämnarmotionen 1978/79:648 utan vidare åtgärd, 2. beträffanderegistrerings- och tillsynsfrågor m. m. a. lämnarmotionen 1978/79:649 utan vidare åtgärd, b. lämnarmolionen 1978/79:795 ulan vidare åtgärd, c. avslårmotionen 1978/79:1990, yrkandet I, 3. beträffande vissa forskningsfrågor lämnarmotionen 1978/ 79:715 ulan vidare åtgärd. Näiyarande:Einar (), Hans Wachimeister* (m), (), BertilJonasson (c), (), (), (), ÅkeWictorsson* (s), (), (), (),(), * (m), () och Wivi-AnneRadesjö* (s). *Ej närvarande vid betänkandets justering. JoU 1978/79:23 10 avMaj Britt , , , , , och (allas) som anser alt dels den del av utskottets yttrande på s. 7 sombörjar med "Med anledning" och slular med "i arbetslivet"bort ha följande lydelse: Utskottetkan i allt väsentligt ansluta sig lill de synpunkter som anförs i motionen1978/79:1990. Som motionärerna anför måste utgångspunkten för arbetet med denkemiska miljön vara all människor inte skall komma till skada genomanvändningen av kemiska ämnen. Tillverkare och importörer måste la ansvar förall deras produkter inte ger upphov till sådana skador. Samhället skall tillseall de uppfyller sitt ansvar. För atl fullfölja denna tillsyn måste samhälletla ett ökal ansvar för vilka kemiska ämnen och produkter som skall få användassaml för att de människor som kommer i kontakt med dessa ämnen har tillräckliginformation och kunskap för atl kunna hantera dem på etl säkert sätt. Därförmåste samhället ha god överblick över de kemiska ämnen och produkter somförekommer i arbetslivet och på marknaden. Forskningsinsatserna måsteintensifieras och kontrollfunktionerna byggas ut.