bet · G201TU12 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av propositionen 1978/79:100 såvitt avser utgifterna påkapitalbudgeten för /80 mom kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde jämte motioner 1.Investeringsplan för kommunikationsverken m.m. Regeringen lämnar ipropositionen 1978/79: 100, bilaga 9 (, s. 168172)en sammanfattande redogörelse för kommunikationsverkens investeringar underbudgetåren 1977/781979/80 avseende postverkets, (exkl.rundradio), statens järnvägars och luftfartsverkets fonder samt statensvägverks förrådsfond och fond. I samband därmed redovisas äveninvesteringarna i övrigt såvitt avser del avkapitalbudgeten. Omfattningen av den för /80förordade investeringsverksamheten framgår av följande sammanställning. Somjämförelse har i denna även upptagits beloppen för den beräknadeförbrukningen under innevarande budgetår. Avsammanställningen framgår också storleken av de för investeringarnasgenomförande erforderliga anslagen. Dessa har beräknats så att de jämtebehållningarna från /79 täcker den förutsattamedelsförbmkningen och därutöver ger en marginal om för att möjliggöraökade investeringsramar om det skulle påkallas av konjunkturmässiga eller andraskäl. Siffrorna anges i milj. kr. -9,4 1 Exkl.investeringar i lokalHnjenät. 2 Inkl. investeringar ilokallinjenät. 3 SJ:sinvesteringsverksamhet /80 kommer att behandlas i den trafikpolitiska proposhionen i vår. I avvaktan härpå iipptas en i förhållande till förslagen i prop. 1977/78:100 oförändrad medelsförbrukning. 1 1978/79.15 saml. De förordade anslagen för nästa budgetär uppgårtill 2 269,6 milj. kr. Medräknas även övriga anslag under kommunikationsdepartementetsdel av kapitalbudgeten, dvs. anslagen under statens utlåningsfonder och fondenför låneunderstöd, blir totalsumman för /80 enligt propositionen2 . att jämföras med i statsbudgeten för /79 förmotsvarande ändamål upptagna 2 . Enligt den i propositionen 1977/78: 100 framlagdaplanen för investeringarna inom kommunikationsverkens fonder beräknades dentotala medelsförbrukningen exkl. rundradioanläggningar under innevarandebudgetår uppgå till 2 119,7 milj. kr. Av en i den nu förevarande propositionenlämnad redogörelse framgår att genom beslut av regering och riksdaginvesteringsramarna höjts i främst sysselsättningsfrämjande syfte. Den totalainvesteringsomslutningen för /79 beräknas därmed uppgå till 2335,1 milj. kr. propositionen i här berörda del anförts har inte gett utskottet anledningtill erinran. För att den förutsatta medelsförbrukningen skall kunna uppnåserfordras dock viss ytterligare medelsanvisning å tilläggsbudget undersjöfartsverkets fond. Enligt vad utskottet erfarit avses förslag härom frånregeringens sida framläggas senare i vår. I sina framställningar om anslag för nästa budgetårhar verksstyrelserna räknat med en medelsförbrukning om sammanlagt 2 518,1milj. Föredragande statsrådet har emellertid funnit densamma böra begränsastill 2 286,5 milj. kr. Detta innebär dock en ökning med 166,8 milj. kr. jämförtmed beräkningarna budgetproposition av medelsförbrukningen förmotsvarande ändamål under innevarande budgetår. Investeringarna under statensjärnvägars fond har härvid i avvaktan på den kommande propositionen omtrafikpolitiken upptagits, med samma belopp som budgetproposition. Anslagsbeloppenför de olika fonderna har beräknats så att de jämte förutsatta behållningarfrån innevarande budgetår skall täcka den förordade medelsförbrukningen ochdärutöver ge en marginal om för att möjliggöra en av konjunkturmässigaeller andra skäl påkallad ökning av medelsförbrukningen. Den därvid beräknadeanslagsreserven uppgår till ca 224 milj. kr. Tillnärmare belysning av de framlagda förslagen har föredraganden i den inledandeöversikt som återfinns i budgetpropositionen i denna del lämnat ensammanfattande redogörelse för investeringsbehoven inom de olika verken och ikorthet berört investeringarnas inriktning för nästa budgetår. Till frågorna om investeringsverksamhetensomfattning för de skilda verken under /80 och storleken av deanslag som erfordras för investeringarnas genomförande återkommer utskottet underresp. punkter i det följande. I samband härmed kommer utskottet även attredovisa sina ställningstaganden till vissa motionsledes framställda förslageller yrkanden. Vad beträffar investeringsram och anslagsbelopp m. m. förstatens järnvägars del återkommer utskottet härtill senare vid sin prövning avförslagen i den aviserade trafikpolitiska propositionen. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om investeringsplan för kommunikationsverken m. m. Regeringen har (s. 173184) föreslagit atttill Posthus m. m. för /80 anvisa ett investeringsanslag av . I motionen 1978/79: 379 av och i (båda c) hemställs att hos regeringen begär att ettförslag till organisation, baserat på sju regioner med bibehållande avnuvarande regionförvaltningsorter, föreläggs nästkommande . I motionen 1978/79: 1431 av och (båda fp) hemställs att hos regeringen anhåller om förslagtill förbättrad postservice i glesbygder där daglig postbefordran skall varamålsättningen. Ramen för postverkets investeringar underinnevarande budgetår beräknades i prop. 1977/78: 100 till 129,1 milj. kr.Någon ändring häri föreslås inte i den nu förevarande propositionen. Denav postverket för nästa budgetår förutsatta investeringsramen om 143,8 milj. kr.har av föredraganden ansetts böra begränsas till 128,8 milj. kr. Medianspråktagande av tillgängliga reservationsmedel samt under de i propositioneni övrigt angivna förutsättningarna krävs för investeringarnas genomförande enmedelsanvisning om 109,7 milj. kr. fl 1978/79. De föreslagna investeringarna avser främst arbetenför postgirohuset i och postterminalen . De omfattarvidare arbeten med terminalerna i , och samtposthusen i och . I ramen inryms dessutom kostnader för projekteringav en postterminalbyggnad inom SJ:s banområde i samt inköp av tomterför nybyggnad av postterminaler i och . Enligt föredragandenfår beslut om igångsättningen av byggnadsarbetena för de båda sistnämndaavvakta. Arbetsmiljön på de båda platserna har emellertid konstaterats varaytterst otillfredsställande. Utskottet finner det därför angeläget attarbetena kommer till stånd. Slutligeningår i ramen bl. a. vissa medel för diligensrörelsen, varigenom möjliggörs enfortsatt anskaffning av bussar som ersätter äldre fordon. Ipropositionen erinras om att verket kunnatgöra avsättningar till sin konsolideringsfond. Mot bakgrund härav bedömerverket att man med utnyttjande av dessa medel skall kunna behålla brevportot påden nivå som gällt in . Detta är enligtpropositionen främst en följd av att personalkostnaderna under de senasteavtalsrörelserna stigit i en lägre takt än som skett de närmaste årendessförinnan. Utskottet har för sin del funnit sig kunna godtaden förordade ramen för postverkets medelsförbrukning under nästa budgetår. Denföreslagna fördelningen av investeringarna på skilda utgiftsändamål liksomanslagsberäkningen tillstyrks också. Vadföredraganden under förevarande punkt i övrigt anfört har ej gett utskottetanledning till erinran. I motionen 1978/79; 379 hemställs att hosregeringen begär att ett förslag till organisation för postverket, baserat påsju regioner med bibehållande av nuvarande regionförvaltningsorter, föreläggsnästkommande . Såsommotionärerna därvid erinrat om fattade (prop. 1975/76: 167,/76: 26, rskr 1975/76; 365) beslut om en ändrad organisation avpostverket. Genom den nya organisationen skulle enhgt propositionen bl. a.förutsättningar skapas för ökade insatser på marknads- och serviceområdena.Resurser skulle byggas upp för att tillvarata den tekniska utvecklingen i syfteatt effektivisera postverkets sorterings-, transport- ochdistributionsfunktioner samt kassaorganisation. Deövergripande planeringsfunktionerna skulle vidare förstärkas. En väsentligtutökad delegering av ansvar och befogenheter från central till regional ochlokal nivå åsyftades. operativa roll skulle tonas ner iden nya organisationen och den regionala förvalt- ningenfå en ny roll. Den skulle få utvidgade befogenheter och överta en stor del avde operativa lednings- och styrningsfunktionerna. En stor mängd operativabeslut kommer vidare att kunna delegeras till den lokala nivån inom ramen förett självständigt ansvar. Den lokala förvaltningen skulle härigenom få ansvarför att tilldelade produktionsresurser används med sikte på största möjligaproduktionsvolym. Den decentralisering till främst lokal nivå somorganisationen skulle innebära beräknades enligt uppgift kunna medföra enminskning av personalen i centraladministrationen och den regionalaförvaltningen med minst 15 resp. . Vadbeträffar den regionala indelningen hade postverket föreslagit sju regioner,varvid den tidigare Gävleregionen skulle bibehållas och en ny tillkomma. I propositionen godtogsförslaget med den ändringen att Gävleregionen t. v. skulle bibehållas.Trafikutskottet fann för sin del nämnda region böra permanentas och godtog iövrigt det framlagda förslaget. beslutade också i enlighet härmed. Motionärernaanser nu att den av dem tidigare påtalade utvecklingen mot"toppstyrning" inte brutits genom den ändrade organisationen. Dendecentralisering till regional och lokal nivå som avsetts ske har sålunda intekommit till stånd. Under hänvisning härtill samt till att den åttonde regionen med regionförvaltningen förlagd till ännu inte inrättats anses förslagsnarast böra föreläggas om en organisationsändring enligtmotionäremas förslag. Utskottetvill med anledning härav erinra om att den nuvarande regionindelningentillkommit efter en ingående prövning från sida. Att organisationenännu inte helt kunnat genomföras kan enligt utskottets mening inte utgöratillräckligt skäl för att nu begära en ändring av densamma. Den avseddadecentraliseringen beräknas f. ö. alltjämt enligt vad utskottet erfarit kommatill stånd. Isamband med utskottets behandling av organisationsfrågan framhölls bl. a. attbehov givetvis kunde aktualiseras av smärre justeringar av förordaderegiongränser m. m. Det borde sålunda enligt utskottets uppfattning få ankommapå regeringen att i samråd med postverket vidta ändringar av sådant slag samtatt medge den ytterligare delegering av arbetsuppgifter fråncentralförvaltningen till de regionala förvaltningarna som kunde befinnaspåkallad. Om postverket i sådant sammanhang eller eljest skulle finna enändring av indelningen i övrigt påkallad finner utskottet det naturligt attfrågan härom prövas av regeringen och i förekommande fall underställsriksdagens prövning. Med hänvisning till detanförda avstyrks motionen. I motionen 1978/79; 1431 yrkas att hosregeringen hemställer om förslag till förbättrad postservice i glesbygder,varvid daglig postbefordran skall vara målsättningen. Utskottet har under en lång rad av år haft att taställning till frågor av det slag som aktualiseras i motionen. Såsom därvidsenast i /78: 12 framhåUits har en omfattande verksamhet pågåttinom postverket i syfte att, enligt de av statsmakterna godtagna riktlinjernaför verkets verksamhet, förbättra och rationalisera dess service gentemotallmänheten. I budgetpropositionen erinras också om den strävan postverketalltsedan 1950-talet haft att anpassa sin betjäningskapacitet till destrukturella förändringar som samhället genomgått under dessa år. Deimaanpassning har bl. a. tagit sig uttryck i att små postkontor med lågtutnyttjande på landsbygden har kunnat ersättas med mo-toriserad lantbrevbäring.För många postkunder inte minst bland äldre, rörelsehindrade samt ickebilburna kunder har övergången till sådana rullande postanordningar ocksåinneburit serviceförbättringar. Dessa förbättringar är inte enbart av postalnatur. bedriver nämligen ett samarbete med dekommunala myndigheterna som utmynnar i att lantbrevbärarna förmedlar socialservice av olika slag samt i vissa fall handhar varudistribution. Vidareomnämns i propositionen de avsevärda förbättringar som skett vad gällerpostväskservicen och som bl. a. innebär ett bättre skydd för brevhemlighetenoch snabbare värdeförmedling. Enligtanvisningarna för den regionala trafikplaneringen, som i första hand avsågresor och transporter mellan olika kommuner i ett län, skulle också i sambandmed att stomlinjenätet för persontrafiken utformas, samordning ske med bl. Så har också skett i de regionala trafikplaner somlänsstyrelserna utarbetat. Detta gäller inte minst . Vissafortsatta förbättringar i de av motionärerna angivna förhållandena syneshärigenom kunna uppnås. Skälighänsyn måste enligt utskottets uppfattning i förekommande fall tas till lokalaönskemål om postverksamhetens organisation. Utskottet finner det därför nusåsom vara i hög grad angeläget att förbättringar i postverketsservice inom landsbygds- och glesbygdsområdena i den riktning motionärernaangivit kommer till stånd även om detta medför kostnadsökningar för verketsdel. I enlighet härmed fömtsätter utskottet också alltjämt att verket, bl. a. isamband med den fortlöpande översynen av organisations- och servicefrågor m. m.med avseende på den regionala och lokala verksamheten, beaktar behovet häravsamt vidtar erforderliga åtgärder i angivet syfte. Vid handläggningen börstörsta möjliga hänsyn tas till synpunkter från vederbörande regionala och lokalamyndigheter och andra intressenter. Någonsärskild åtgärd från sida med anledning av motionärernas yrkandefinner utskottet under hänvisning till det anförda ej erforderlig. 1. till Posthus m. m. /80 anvisar ett investeringsanslag av , 2. avslår motionen 1978/79: 379 omförslag till ändrad regionindelning för postverket, 3. lämnar motionen 1978/79: 1431 ompostservice i glesbygder utan åtgärd. Regeringen har (s. 185205) föreslagit atttill Teleanläggningar m. m. för /80 anvisa ettinvesteringsanslag av 1 . I motionen 1978/79:959 av m.fl. (s)hemställs att som sin mening ger regeringen tiJl känna vad som i motionenanförts om att säkerställa investeringsprogram för telefonrörelsen. I motionen 1978/79; 1408 av och Kari-ErikSvartberg (båda s) hemställs att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförts om verksamhet. I motionen 1978/79: 1422 av ochMargot (båda fp) hemställs att uttalar önskvärdheten avåtgärder i syfte att underlätta för synskadade att använda knappvalsapparater. I motionen 1978/79: 1938 av m.fl.(s) hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts angående produktionsinriktning med hänsyn tillsysselsättningsläget på . Ramen för investeringar underinnevarande budgetår beräknades ursprungligen till 970,3 milj. kr. Höjning avdensamma med sammanlagt 47 milj. kr. har sedermera skett genom beslut avregeringen . Genom regeringsbeslut i juni och september1978 har vidare investeringsramen i sysselsättningsfrämjande syfte höjts medytterligare 60 milj. kr., och den uppgår därmed till 1 077,3 milj. kr. Avpropositionen framgår att rörelseresultat förbättrades något /78. Resultatnivån blev emellertid, trots att avgiftshöjningargenomfördes , inte helt tillfredsställande.Resultatprognoserna för /79 visar enligt propositionen attintäktsförstärkningar är nödvändiga även under detta budgetår. Regeringen hardärför beslutat om höjning av abonnemangsavgifterna för huvudledning med 15kr. per kvartal fr. o. m. . För nästa budgetår har i sinanslagsframställning föreslagit en medelsförbrukning av 1 003,6 milj. kr.Därutöver har verket föreslagit att investeringar i lokallinjenät, 339 milj.kr., skall finansieras genom anläggningsbidrag, dvs. på samma sätt som gällerför abonnentanläggningar. Föredraganden har dock funnit att investeringsramenbör begränsas till 1 180 milj. kr. I detta belopp ingår investeringar ilokallinjenät. Medianspråktagande av tillgängliga reservationsmedel samt under de i propositioneni övrigt angivna förutsättningarna krävs för investeringarnas genomförande enmedelsanvisning av 1 198,1 milj. kr. Till följd av avskrivningsmedlens storlekberäknas investeringarna till övervägande del kunna finansieras med dessamedel. Kapitaltillskottet från statsbudgeten beräknas komma att uppgå till ca68 milj. kr. Vidsin bedömning av investeringsbehovet har föredraganden bl. a. utgått från attverket måste tilldelas medel som möjliggör fortsatta investeringar irationaliseringssyfte. Dessa krävs enligt propositionen för att så långtmöjligt möta de ökande driftkostnaderna. Åtgärder som nämns är moderniseringenav telefon- och telexnäten genom införande av ny elektronisk teknik ochdatorstyrning. Den nya tekniken medger också att abonnenterna kan erbjudas enrad nya funktioner och tjänster. Ifråga om telefonrörelsen har medel beräknats så att planer förutbyggnad och modernisering av telenätet i allt väsentligt kan följas.Investeringsramen är vidare beräknad med hänsyn till behovet av en andra antennvid den nordiska jordstationen för telesatellittrafik i i . Närdet gäller investeringar i lokallinjenät förklarar sig föredraganden inte varaberedd att låta dessa finansieras vid sidan av statsbudgeten. Den föreslagnainvesteringsramen omfattar således även dessa investeringar. För telexnätetsdel framhålls att investeringsramen bl. a. bör kunna medge att landets andrahelektroniska telexstation tas i drift . Medel har vidareberäknats för en fortsatt utbyggnad av det allmänna datanät som år1976 beslutat om. De medel som beräknats för rörelsegrenen kommersiell radioinnebär att övergången till ett automatiskt mobiltelefonsystem (NMT) kanpåbörjas. Utformningen av NMT-tjänsten sker i nordiskt samarbete och tjänstenberäknas kunna införas under /82. Televerkethar begärt 184,4 milj. kr. för igångsättande av nya projekt inom objektsgruppenfastigheter och byggnader. Föredraganden har inte ansett sig kunna tillstyrkaatt hela byggnadsprogrammet läggs till grund förteleverkets investeringsplanering för det kommande budgetåret och har därförförordat att programmet till viss del senareläggs till följande budgetår. Detframhålls emellertid såsom angeläget att, liksom , objekt utöverordinarie byggnadsprogram kan igångsättas med kort varsel om så skulle visasig erforderligt av sysselsättningsskäl. Vidare beräknas vissa medel förinvesteringar i försvarsberedskap. Föreslagnainvesteringar för utlandssändningar innebär bl. a. att arbetena med ett nytteffektivt s. k. gardinantennsystem vid Hörbystationen kan fortsätta. Åtgärdernaberäknas medföra förbättrad mottagning av utlandsprogram främsti svårnådda mottagningsområden som och östra . Med anledning av regeringens förslag begärs imotionen 1978/79: 959 att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om att säkerställa investeringsprogramför telefonrörelsen. Ställningstagandet i budgetpropositionen till televerketsanslagsframställning ger enligt motionärerna intryck av ett allvarligt ingreppi verkets investeringsprogram. Enligt uppgift skulle sålunda de föreslagnaanslagen leda till en reducering av verkets planerade investeringar itelefonrörelsen med ca 80 milj. kr. Denna reducering skulle i sin tur leda sysselsättningsminskning på ca 125 man och indirekt även drabbaden interna leverantören . Vadbeträffar förslag om att investeringar i lokallinjenät skall fåfinansieras genom anläggningsbidrag har enligt vad utskottet erfarit fråganhärom bedömts vara av sådan natur att den bör ytterligare övervägas inomregeringens kansli. Utskottet förutsätter att resultatet härav redovisas inästkommande budgetproposition. Utskottetvill f. ö. i denna del hänvisa till föredragandens uttalande att i fråga omtelefonrörelsen medel beräknats så att planer för utbyggnad ochmodernisering av telenätet i allt väsentligt kan hållas. Detta anges ocksåinnebära att föreliggande sysselsättningsplaner för /Tefab kan uppfyllas. Ilikhet med motionärerna finner också utskottet det viktigt atttele-distributionen även sker i statlig regi och att televerketdärför får goda möjligheter att delta aktivt i utveckling och marknadsföring pådetta område. Uttalandena i budgetpropositionen torde inte heller ge fog för uppfattningenatt någon ändrad inställning från regeringens sida härvidlag skulle föreligga. Utskottetvill understryka vikten av att det investeringsprogram som förutsatts ipropositionen verkligen kan komma till stånd och vill i sammanhanget erinra omde möjligheter som föreligger för regeringen att därest av konjunkturmässigaeller andra skäl så påkallas utnyttja den marginal utöver investeringsramensom beräknats jämväl för del. Under hänvisning till detanförda finner utskottet någon särskild framställningi ämnet från sida ej påkallad och avstyrker därför motionen i fråga. Av samma skäl avstyrker utskottet yrkandet imotionen 1978/79; 1938, vari begärs att som sin mening skall ge regeringentill känna vad motionärerna anfört angående produktionsinriktningmed hänsyn till sysselsättningsläget vid främst i . Med beaktande bl. a. av det förut anförda harutskottet vid sin prövning av investeringsfrågorna funnit sig kunna godta attden ordinarie medelsförbrukningen begränsas till förut angivna 1180 milj. kr.Utskottet tillstyrker också den föreslagna fördelningen på skilda investeringsändamålsamt anslagsberäkningen. Vad föredraganden i övrigt anfört beträffande bl. a.behovet av en konsolideringsfond inom verket har inte gett utskottet anledningtill erinran. I motionen 1978/79; 1408 begärs att somsin mening skall ge regeringen till känna vad motionärerna anfört rörande försäljningav annonser i telefonkatalogen, m. m. Motionärernahar därvid erinrat om att träffade avtal med detmultinationella företaget om att ett svenskt dotterföretag skulle bildasoch överta annonsförsäljningen för telefonkatalogerna. Stark kritik från olikahåll riktades enligt motionärerna mot den upphandling som föregick avtalet. oro bland de telean-ställda och bland personal hos svenska företag som ärengagerade i administrativa verksamhet finns vidare att även andrauppgifter skall överföras till det svenska ITT-företag som fått hand om annonsförsäljningen.Det förklaras i motionen av bl. a. säkerhetsskäl inte vara lämpligt att ettmultinationellt företag i en eventuell krissituation handhar viktigaadministrativa funktioner för det svenska . Motionärerna anser därföratt i anslutning till behandlingen av regeringens förslag tillinvesteringsbudget för ger uttryck för den uppfattning som redovisasi motionen samt begär att regeringen vidtar erforderliga åtgärder. Avett i av kommunikationsministern lämnat svar påen fråga i ärendet framgår att regeringen fattadebeslut med anledning av skrivelser om ackvisition av annonser tilltelefonkatalogen. De anställdas organisationer och även enskilda hade nämligenvänt sig till regeringen för att få beslutet upphävt.Kommunikationsdepartementet skickade skrivelserna på remiss till bl. a.riksrevisionsverket, som yttrat sig i ärendet. konstateradevissa formella brister i behandlingen av upphandlingsärendet, men hade intefunnit att resultatet strider mot de grundläggande krav på affärsmässighet ochobjektivitet som upphandlingskungörelsen ställer. Regeringen hade i sittbeslut konstaterat att enligt upphandlingskun- görelsentalan inte får föras mot beslut i upphandlingsärende. Vidare hade regeringen isitt beslut konstaterat att den paragraf i förordningen med instruktion förteleverket, som reglerar när är skyldigt att underställa regeringenett upphandlingsärende, gäller avtal med utländska myndigheter och företag sombehövs för teleförbindelserna med utlandet. Det av verket träffade avtalet hadeinte sådan karaktär. Slutligen hade regeringen också konstaterat att sådanaförhållanden som behandlas i anvisningarna till 1 § upphandlingskungörelsen omde fall då ett upphandlingsärende kan komma att ställas under regeringens prövninginte förelåg i detta upphandlingsärende. Regeringen hade därför lämnatskrivelserna utan åtgärd. Gällandeavtal ger möjlighet att efter avtalsperiodens slut övertaverksamheten. Något överförande av administrativa uppgifter torde f. ö. intevara aktuellt.