bet · G201JuU24 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av propositionen 1978/79:100 såvitt gäller anslag tillbrottsförebyggande rådet jämte motioner Utskottet tillstyrker regeringens i propositionen 1978/79:100 bilaga 5 Gustitiedeparlemenlet) under punkten A 10 (s. 23-27) framlagda förslag och hemställer alt till Brottsförebyggande råder:Förvaltningskostnader för /80 anvisar ett förslagsanslag av . Regeringen har under punkten All (s. 27) föreslagit alt till : Utvecklingskostnader för /80 anvisa elt reservationsanslag av . I motionen 1978/79:584 av ()hemställs att beslutar att hos regeringen anhålla om en utredninginnefattande en redovisning av samhällets totala utgifter på grund avskadegörelse och förslag om samordnade åtgärder med kommunförbunden förattnedbringa kostnaderna. Imotionen 1978/79:1190 av m. fl. (c) hemställs såvitt nu är i frågaalt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen underavsnittet "Kriminaliteten ändrar karaktär" anförts om det kriminalpolitiskareformarbetet (yrkande 1 delvis). Imoiionen 1978/79:1751 av m. fl. (m) hemställs att hosregeringen begär en övergripande utredning angående ungdomsbrottslighetensorsaker och utbredning, förslag lill åtgärder för att effektivare förebyggalagöverträdelser av unga samt förslag om införande av nya påföljer. I moiionen 1190 pekas på alt det under senare årvuxit fram en organiserad och ekonomisk brottslighet - inte sällan medinternationella förgreningar-för vilken vår nuvarande kriminalpolitiskalagstiftning inte är helt anpassad, I 1978/79. JuU 1978/79:24 2 eftersomden i så hög grad är inriktad på åtgärder mot den brouslighel som främst hänförsig till social utslagning av skilda slag. Motionärerna fäster uppmärksamhetenpå alt de kriminella som ägnar sig åt de nyare formerna av brottslighet i regelinle är vårdmotiverade. Det måste därför enligt motionärerna noga övervägasvilket konkret innehåll vårdtanken kan ges när del gäller denna gruppkriminella. Enligt motionärerna måste det föreslående kriminalpoliliskautredningsarbetet präglas av medvetande om nu angivna förhållanden. Motionenmynnar i denna del ut i en begäran om att som sin mening skall geregeringen lill känna vad i motionen anförts om det kriminalpoliliskareformarbetet. Spörsmålav denna art aktualiserades i vid behandlingen avpropositionen 1978/79:62 om ändring lag om kriminalvård i anstalt(JuU 1978/79:15). I enlighet med förslag i propositionen vidtogs dä i denna lagändringar som syftade lill att hindra att elt begränsat, särskilt brollsaktivlklientel får möjlighet alt utnyttja permissioner från kriminalvårdensanstalter för fortsatt brottslighet. Andra ändringar syftade till en vissutvidgning av den grupp intagna, som på grund av flyktfara och risk förfortsatt brottslighet av särskilt allvariig karaktär skall placeras på slutenanstalt och även i övrigt vara underkastad mer restriktiva föreskrifter. Olikafrågor om del kriminalpolitiska reformarbetet behandlades också avutskottet i eu betänkande med anledning av motioner om vissa kriminalpolitiskafrågor (JuU 1978/79:9). Som en återspegling av vad som förekom under utskottetsbehandling av motionerna aviseras i årets budgetproposition (bil. 5 s. 9) ensamordnad vidare behandling av de kriminalpolitiska lagstiftningsfrågor somåterstår, sedan de närmast förestående reformplanerna på områdetfärdigberetts. Av uttalanden i budgetpropositionen framgår bl. a. attregeringen kommer att föreläggas förslag om att tillkalla tvåutredningar med uppgifter i det aktuella hänseendet. Den ena utredningen avsesi huvudsak ta sig an frågan om den framtida utformningen av kriminalvård ifrihet och av alternativ lill frihetsstraff Den andra utredningen skall främstbehandla frågor som mera direkt hänger samman med frihetsstraffen. Denyss beskrivna ändringarna i lagen om kriminalvård i anstalt ligger i linje medönskemålen i motionen 1190, och enligt utskottets mening får det förutsäitasalt de sy npunkler som motionärerna fört fram kommer att beaktas i detfortsatta reformarbetet. Någon åtgärd från sida med anledning avmotionen i här behandlad del är därför inte påkallad. I motionen 584 framställs önskemål om en utredninginnefattande en redovisning av samhällets totala utgifter på grund avskadegörelse och förslag om samordnade åtgärder med kostnaderna. Imotionen redovisas vissa undersökningar som gjorts angående sarnhäl-letsutgifter för skadegörelse eller vandalisering samt olika kommunala JuU 1978/79:24 3 initiativoch kampanjer som genomförts i syfte att minska kostnaderna. Motionären uttalaratt det är troligt alt samhället totalt åsamkas kostnader för skadegörelse på . Det finns enligt motionären anledning attsamhällets olika myndigheter med större kraft gemensamt angriper problemet föratt med olika åtgärder nedbringa kostnaderna. Enligt motionären är det troligtatt förebyggande åtgärder kan ge önskat resultat när människorna starkare känner delaktighet och ansvar. Enligtuiskottets mening riktar motionären uppmärksamheten på en företeelse som ärägnad att inge allvarlig oro. Av tillgänglig statistik framgår att antalet skadegörelsebrottsom kommit till polisens kännedom ökat kraftigt även om en visstillbakagång kan skönjas för . noterades över 62 000 sådanabrolt. Av officiell statistik framgår all en myckel stor andel av dem som döms förskadegörelsebroti är ungdomar. När det gäller frågan om åtgärder motskadegörelse är del enligt utskottets mening därför naturiigt all i första handsätta in spörsmålet i det större sammanhanget rörande åtgärder moiungdomsbrottsligheten i allmänhet. Uiskotiet återkommer härtill i detföljande. Vadsom sagts hindrar inte att frågan om åtgärder för att motverka skadegörelse tasupp som särskilt tema. Så har också skett i skilda sammanhang, bl. a. inomramen för den verksamhet som brottsförebyggande rådet (BRÅ) bedriver. Sålundahar BRÅ redovisat en undersökning från kriminalvetenskapliga institutetvid som belyser de kostnader som drabbar landetskommuner, kommunala bolag och stiftelser till följd av skadegörelse (BRÅ-apropå1978:1). Som elt led i ett pågående samarbete mellan BRÅ och hyresgäströrelsenanordnades i en konferens om skadegörelsen iboendet. En skrift med dokumentation från konferensen har därefter publicerats.BRÅ undersöker f n. möjligheterna att diskutera skadegörelse med bl. a.hyresgäströrelsen i och i . Här skall vidare nämnas att BRÅ:sarbetsgrupp för barn- och ungdomsfrågor har lill uppgift att studera olikaformer av skolanpassningsproblem, t. ex. skadegörelse, och att utarbetarekommendationer och förslag till brottsförebyggande åtgärder.Skadegörel-sebrotien behandlas också i en inom i december 1978utarbetad rapport (1978:2) Broltsutvecklingen. I rapporten uttalasbl. a. alt denna brottslighet kan ses som en viktig social indikator påungdomars problem och i detta perspektiv är en brotlsgrupp som är viktig altstudera. Av intresse att nämna i sammanhanget kan också vara en undersökningrörande offer för tillgrepp, skadegörelser och våld - tillkommen undermedverkan av bl. a. BRÅ -som publicerades av (Promemorior från SCB 1977:7). Utskottetvill gärna ansluta sig till tankegångarna i motionen 584 att del erfordrassamordnade åtgärder från bl. a. berörda myndigheter och organisationer för althejda utvecklingen av det slags brottslighet det här gäller. JuU 1978/79:24 4 hänsynlill den verksamhet i detta syfte som enligt vad anförts bedrivs inom BRÅoch till de initiativ som redan tagits saknas emellertid enligt utskottetsmening anledning för all påkalla ytterligare åtgärder. Vadgäller motionärens begäran om en redovisning av samhällets utgifter till följdav skadegörelse bör nämnas all utskottet tidigare, bl. a. , haft uppetill behandling det mera övergripande önskemålet om en utredning av vadbrottsligheten totalt kostar samhället och de enskilda (JuU 1976/77:19).Motionsyrkanden härom har avstyrkts bl. a. under hänvisning lill arbete medolika kostnadsberäkningar inom och samarbetsorganei för ADBinom rättsväsendet. menade utskottet alten uppföljning och samordningav resultaten härav i lämpligt sammanhang borde ske genom BRÅ, som också bordeundersöka förutsättningarna för en sådan total kostnadsberäkning som hadeföreslagits i moiionen. Vad utskottet då uttalade äger alltjämt giltighet.Något initiativ från sida med anledning av det nu behandlademotionsönskemålet är enligt utskottets mening inte erforderligt. Med dessa uttalandenavstyrker utskottet bifall till motionen 584. I motionen 1751 efterlyses en övergripandeutredning angående ungdomsbrottslighetens orsaker och utbredning, förslag tillåtgärder för att effektivare förebygga lagöverträdelser av unga och förslag ominförande av nya påföljder. Motionärernaerinrar om vikten av klara riktlinjer och handlingsmönster för de unga och ombetydelsen av uppfostran och loräldraengagemang samt en förbättrad skol-,fritids- och bostadsmiljö. De anför vidare all det är viktigt attstraffpåföljderna utformas så att de verkligen kan förväntas avhålla frånfortsatt brottslighet. Del fordras enligt motionärerna att vi är öppna förförslag och idéer som i andra länder visat sig användbara. Härvidlag hänvisarmotionärerna lill goda erfarenheter av systemet med samhällstjänst i Englandoch . Ungdomsbrottslighetenhar tilldragit sig ett ökat intresse bl. a. inom ramen förBRÅ:s verksamhet, annan statlig utredningsverksamhet och inom . Härbör först nämnas det arbete som ulförts av klientelundersökning. Dessforskningsresultat har redovisats i belänkandena (SOU 1971:49, 1972:76,1973:25, 1973:49 och 1974:31) Unga lagöverträdare I-V. I en rapport från BRÅ(1975:2) Unga lagöverträdare harbl. a. sammanfattats vissaforskningsresultat och kriminalpoliliska slutsatser av klientelundersökningen.Som ett led i uppföljningen av klientelundersökningens resultat pågår inomutvecklingsenheten inom BRÅ ett forskningsprojekt, kallat Samhället och de ungalagöverträdarna. En slutrapport beräknas bli framlagd under första hälften avår 1979. Inom pågår f n. ytterligare två projekt meddirekt anknytning till frågorna om ungdomskri-minalitctcn. Det ena projektetkallas Olämpliga ungdomsmiljöer. Del är en del i en utredning om socialutslagning och ekonomisk brottslighet som JuU 1978/79:24 5 Resultatet av delta arbete beräknas föreliggavid slutet av . Det andra projektet kallas ungdomsgäng. Detarbete som utförts i denna studie anses mycket löftesrikt, särskiltnär det gäller all utröna orsakerna till vissa typer av brott, t. ex. vandaliseringoch vissa vålds- och egendomsbrott. I anslutning till projektet som ocksåbygger på resultaten års klienlelundersökning, framhålls attgängbrollsligheien är den vanligaste formen av ungdomskriminalitet. Enpreliminär rapport om projektet beräknas bli publicerad . Blandövriga resultat av BRÅ;s verksamhet på det aktuella området bör här pekas på enrapport som lagts fram av arbetsgruppen för barn- och ungdomsfrågor(1977:6) Handläggning av ungdomsmål II. lett särskiltavsnitt i rapporten las upp frågor om förebyggande åtgärder för barn och ungdominom ett brett spektrum av samhällets olika funktioner. Olika frågor omsamarbetet mellan socialvård, skola och polis m. m. behandlas i en rapport frånrådets utredningsenhet (1976:2) Samarbete för barn och ungdom.Utvecklingsenheten publicerade en utvärdering av försöksverksamhet inomStockholmspolisen med polis som fritidsledare (1977:3) Polisen somfritidsledare. gjorde BRÅ en särskild satsning under rubrikenVad skall vi göra åt ungdomsbrottsligheten? Som ett led i denna satsninganordnades en konferens om samhällets reaktioner på ungdomsbrolloch i anslutning härtill publicerades ett stort lemanummer av BRÅ-apropå ägnatungdomsbrottsligheten (BRÅ-apropå 1978:3). Olikafrågor rörande brottsförebyggande verksamhet riktad till barn och ungdombehandlas i det av polisutredning framlagda belänkandet (SOU1979:6) Polisen. Utredningen finner det angeläget all olika former avbrottsförebyggande verksamhet och aktiviteter som polisen deltar i utvecklasylteriigare. Fråganom påföljder för unga lagöverträdare har tagits upp i en rapportfrån rörande kriminalpolitik (1977:7) Nyttstraffsystem. Idéer och förslag, liksom i ungdomsfängelseutredningensbetänkande (SOU 1977:83) Tillsynsdom. I både rapporten och betänkandet haraktualiserats sådana påföljder som samhällstjänst och frihetsberövande underveckoslut såsom de tillämpas i bl. a. och Nya Zeeland.Ungdomsfängelseulredningen förutsätter att påföljdsformen samhällstjänst kommeratt ytterligare övervägas i annan ordning. Efter gemensam remissbehandlingövervägs f n. och ungdomsfängelseulredningens betänkande ijustitiedepartementet (Jfr JuU 1978/79:9). De av motionärerna aktualiseradefrågorna om påföljder för unga lagöverträdare torde komma alt ingå i delfortsatta kriminalpolitiska reformarbete som -enligt vad som angetts i del föregående- aviseras i årets budgetproposition. Delta arbete kommer bl. a. alt gällafrågan om alternativ till frihetsstraff Förslag till lagstiftning omavskaffande av påföljden ungdomsfängelse JuU 1978/79:24 6 kommeratt föreläggas redan under innevarande . Dei motionen 1751 aktualiserade spörsmålen rörande åtgärder motungdomsbrotlslighelen är som framgår av det anförda föremål för uppmärksamheti skilda sammanhang. Något särskilt initiativ av till följd avmotionen erfordras enligt utskoileis mening inle. Utskottet avstyrker därförbifall till motionen. Utskollelhar ingen erinran mol regeringens medelsberäkning under förevarande anslag.Utskottet hemställer 1. all beträffande medelsberäkningen medbifall lill regeringens förslag till : Utvecklingskostnaderför /80 anvisar ett reservationsanslag av , 2. all belräffande del kriminalpoliliskareformarbetet avslår motionen 1978/79:1190 i här behandlad del (yrkande 1delvis), 3. all belräffande åtgärder mot skadegörelseavslår moiionen 1978/79:584, 4. all beträffande åtgärder motungdomsbrottsligheten avslår motionen 1978/79:1751. Närvarande:Bertil (), (), (), (), BertilJohansson (c), (), (), iKumla (s), (), i (s), (), (), (), () och BonnieBernslröm (fp).