bet · G201AU21 · 1978-12-31 00:00:00 — avanslag som regeringen har ställt till AMS förfogande med hjälpav finansfullmakten. Planeringen inriktas på att beredskapsarbetena undervintermånaderna skall kunna syssels'ätta upp till 60 000 personer och att likamånga skall kunna beredas plats i arbetsmarknadsutbildning (förutomutbildningen i företag vid permitteringshot). Det kan tilläggas att AMS tillregeringen gjort en framställning om ytterligare 500 milj. kr. Storaansträngningar görs vidare för att ordna lämpliga praktikarbeten och kurser förungdom. Konjunkturutsikternapekar nu på en ökning av industriproduktionen under år 1979.Kapacitetsutnyttjandet är dock fortfarande lågt, varför den väntadeproduktionsökningen inte beräknas leda till någon kraftig ökning av antaletanställda . Insatsernabör nu enligt propositionen gradvis inriktas alltmer på framåtsyftandeåtgärder. Ett steg i den riktningen har redan tagits mednyrekryteringsbidraget. Departementschefen räknar emellertid med att det ävenunder nästa budgetår kan krävas relativt omfattande insatser för att motverkauppsägningar och för att bereda arbetslösa utbildning eller tillfälligsysselsättning i form av beredskapsarbete. Enligtdepartementschefen bör under n'asta budgetår arbetsmarknadspolitikenstyngdpunkt förskjutas mot åtgärder som underlättar nödvändiga strukturellaomställningar och som dessutom hjälper de konkurrenssvaga grupperna att få delav de nya arbetena. Det finns risk för att arbetslösheten annars förblir hög ivissa områden som en expansion i andra områden hindras av brist påpersonal. Dessa problem måste enligt statsrådet i första hand såvitt gällerarbetsmarknadspolitiska åtgärder lösas genom intensiva förmedlingsinsatseroch stöd till yrkesmässig och geografisk rörlighet. Arbetsförmedlingen måstekunna ge omfattande och individuellt anpassad hjälp till dem som har svårastatt själva få arbete, och dess insatser skall i ökande omfattning styras mottrygga arbeten i de expansiva delarna av ekonomin. Förutsättningarnaför förmedlingens arbete har enligt propositionen förbättrats avsevärt tackvare de senaste årens kraftiga satsning på personell och teknisk förstärkningav arbetsförmedlingen. Sedan föregående konjunkturuppgång har således arbetsförmedlingen tillförts ca 1 500 2 1978/79. AU 1978/79: 21 18 nyatjänster, en ökning . har de förmedlingstekniskahjälpmedlen, framför allt ADB-tekniken, utvecklats. Anmälan av lediga platsertill förmedlingen är nu obligatorisk i tio län. Omfattande försök pågår ävenmed ADB i själva förmedlingsarbetet, bl. a. för att förstärka den interlokalaplatsförmedlingen. Departementschefenslår fast att arbetsförmedlingens uppgifter är både mer omfattande ochmer djupgående än vid början av den förra konjunkturuppgången. Utvecklingen påarbetsmarknaden har medfört att platser ocharbetssökande nu svarar ,sämre mot varandra än vad som var fallet.Expertgruppen (In 1968: 14) för utredningsverksamhet i arbetsmarknadsfrågor(EFA) har i sitt överlämnade betänkande Arbetsmarknadspolitik i förändring(SOU 1978: 60) pekat på detta. Utvecklingen har inneburit minskad rörlighet ochökande arbetslöshetstider för de personer som berörs av arbetslöshet. Dennautveckling kan delvis tänkas bero på fortgående förändringar av arbetslivet. Ensuccessiv förskjutning från enklare till allt mer komplicerade arbetsuppgifterbrukar nämnas som en förklaring till de ökande problemen för nytillträdande. Dethar även hävdats att arbetsgivare är mer försiktiga när detgäller att anställa personer vars kvahfikationer de är osäkra på. De stegradesvårigheterna att passa ihop sökande och lediga platser kan även till en delförklaras av en ökande tveksamhet hos arbetssökande att ta arbeten som inteomedelbart motsvarar de ställda förväntningarna. Den höjda utbildningsnivån harhelt naturligt skapat förväntningar om mer kvalificerade arbeten, menardepartementschefen. Även kvinnornas ökade yrkesverksamhetsgrad har betydelse idetta sammanhang eftersom det nu i allmänhet är två arbeten som måste ordnasvid en familjs flyttning till annan ort. De här beskrivna tendenserna måstemötas med en ökad flexibilitet hos både arbetsgivare och arbetssökande. Inteminst måste det traditionella könsrollstänkandet brytas hos alla parter, anfördepartementschefen. Ipropositionen framhålls vidare att en ökad flexibilitet och rörlighet från dearbetssökandes sida är nödvändig om den väntade arbetskraftsefterfrågan skallkunna tillvaratas. Inte enbart en förbättring av flyttningsbidragen ärtillräcklig för att åstadkomma en från arbetsmarknads-politisk synpunktyrkesmässig rörhghet. Det krävs även en ökad insikt hos den enskilde omarbetsmöjligheterna i olika regioner och yrkesområden, vilket ställer ökadekrav på förmedlingen. De ökade svårigheterna att få krav och önskemål frånarbetsgivare resp. arbetstagare att sammanfalla tas upp i motionen 1557 avJohan m. fl. (c). Problemet tar sig bl. a. uttryck i att expansivaföretag som vill nyanställa inte kan få arbetskraft, trots att många fler än desom efterfrågas finns registrerade som arbetssökande. AU1978/79: 21 19 Motionärerna anser att påtalade brister nuförekommer i sådan omfattning att det är nödvändigt med en översyn för attkartlägga orsakerna till problemen och finna åtgärder som kan få utbud ochefterfrågan på arbetsmarknaden att mötas på ett snabbare och smidigare sätt änsom f. n. sker. Bland tänkbara åtgärder nämns bl. a. en bättre introduktion ochanpassning för nyanställda, ökade löpande kontakter och information mellanföretag och arbetssökande, möjligheter till provanställning samt vissalönefrågor. Slutligen framhåller motionärerna att den föreslagna översynen böromfatta nya metoder och möjligheter till rationalisering inomarbetsförmedlingen. Behovetav ökad rörlighet på arbetsmarknaden tas upp i motionen 1535 av moderatasamlingspartiet. En ökad inomregional och yrkesmässig rörlighet är enligtmotionärerna en förutsättning för fortsatt ekonomisk tillväxt. Arbetskraftmåste förmås flytta från företag med överkapacitet till företag med brist påarbetskraft. Främst inomregional rörlighet, men även viss interregionalrörlighet kan komma i fråga, anser motionärerna som vill ha åtgärder somfrämjar en ökad rörlighet. De nämner därvid försöksverksamhet med intensivaarbelsförmedlande insatser och begär även att den arbetsmarknadspolitiskaverksamheten skall ses över. Därvid hävdas att arbetsmarknadspolitiken när detgäller att anvisa och förmedla arbetstillfällen respektive arbetskraft utgörett hot mot den ekonomiska återhämtningen. Utskottetfinner inte anledning att i förevarande sammanhang gå närmare in på problemenom arbetskraftens rörlighet. Det blir anledning att återkomma till dessafrågor senare i vår i samband med den aviserade propositionen om den framtidaregionalpolitiken. I anslutning till att det i moderata samlingspartiets motionföreslås intensifierade insatser inom arbetsförmedlingen för att främjarörligheten på arbetsmarknaden kan utskottet inte underlåta att framhålla atttvå representanter för samma parti i en annan motion till en del motsatt sigden förstärkning av förmedlingspersonalen som föreslås i propositionen. Tilldetta kommer att två andra representanter för partiet begärt att anslaget tillarbetsmarknadsutbildning skall minskas med 200 milj. kr. Detta innebär minskaderesurser för att tillgodose den önskvärda yrkesmässiga rörligheten. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet de i sammanhanget upptagnamotionsyrkandena. Utskottettar härefter upp det socialdemokratiska förslaget om samhällskontroll vidnedläggning av företag. Förslaget återfinns i partimotionen 1049. Motionärernabegär att regeringen skyndsamt skall lägga fram förslag till lagstiftning iämnet. Lagstiftningen föreslås innebära att större företag som planerar merbetydande driftsinskränkningar skall vara skyldiga att förhandla med regeringenom personalminskningarna, om regeringen så begär. Regeringen förutsätts vidaremed stöd av lagen kunna föreskriva särskilda villkor för hurdriftsinskränkningar får ge- AU1978/79: 21 20 nomföras, i undantagsfall även att personaluppsägningartills vidare inte får ske. Av regeringen meddelade förelägganden skall kunnakombineras med statliga insatser för att underlätta företagets ekonomiskasituation. Förslaget har tidigare behandlats och avslagits iriksdagen (AU 1976/77:26, AU 1977/78:21). Utskottet har bl. a. framhållit andet inte råder några delade meningar om samhällets behov av att fåinformation om väntade förändringar i företagen. har ut-.skottetanfört att det redan finns ett väl utvecklat nät av informationskanaler mellannäringsliv och samhiille. För regeringens del har utskottet särskilt hänvisattill delegationen för etableringsfrågor. Det samrådsförfarande som ligger tillgrund för verksamheten berör nämligen just sådana företag som motionenslagstiftningsyrkande är begränsat till. När det gäller den egentliga kärnfrågan, nämligen omföretag i vissa fall tvångsvis skall kunna åläggas att upprätthålia en ickelönsam produktion, har utskottet erinrat om att förslag av den innebördenavvisats av . Det riksdagsbeslutet grundades på ettenhälligt ställningstagande inom utskottet. Vidare har utskottet framhållitatt en samhällskontroll vid nedläggning av företag, utformad på det sättmotionärerna har föreslagit, är diskutabel från både rättsliga och ekonomiskautgångspunkter. Sysselsättnings- och strukturproblemen borde angripas medandra och konstruktivare metoder. Härutöver vill utskottet nu tillägga att detinom pågår en utredning om statsbidrag tillnedläggningshotade företag. I det arbetet kommer man in på frågan om statligtstöd för att ge ökat rådrum vid företagsnedläggningar. Frågan om samhällsekonomiskabedömningar vid hot om nedläggning av företag som är dominerande på sin ort hardiskuterats av sysselsättningsutredningen i betänkandet Arbete åt handikappade(SOU 1978: 14, jfr prop. 1978/79: 73, AU 1978/79: 20). De finansieringsfrågor somuppkommer skall övervägas vidare av utredningen som avser att återkomma iämnet i sitt slutbetänkande. Med hänvisning till vad sålunda anförts avstyrkerutskottet det aktuella motionsyrkandet. Utskottet tar avslutningsvis i detta avsnitt upp fyraspeciella arbetsmarknadspolitiska motionsyrkanden. I motionen 2037 av () begärs en Översyn avreglerna för stöd inom arbetsmarknadspolitiken. Enligt motionären händer detatt arbetssökande vägrar att ta ett arbets med hänvisning till att de arbetsmarknadspolitiskaförmånerna ger bättre ekonomiskt utbyte. Dessutom sägs att vissa personermedvetet ser till att de får sin yrkesutbildning betald genomarbetsmarknadsutbildningen. Utskottet vill först slå fast att det är st'ällt utomvarje tvivel att det överväldigande antalet arbetssökande har en stark önskanatt få arbete. Det kan emellertid finnas hinder av olika slag för enarbetssökande att ta ett visst arbete, och en av arbetsmarknadspolitikensviktigaste uppgifter är därför att undanröja sådana hinder. När detgäller påståendet att arbetsmarknadsutbildningen utnyttjas på AU1978/79: 21 21 ettoriktigt sätt vill utskottet slå fast, att sådan utbildning endast kan erhållasefter särskild prövning som i princip grundar sig på att person som beviljasutbildningen skall vara arbetslös eller riskera att bli arbetslös. Utskottetkan inte finna att det finns behov av ändring av reglerna pä denna punkt. Utskottetvill vidare erinra om att den som är arbetslös är skyldig att ta erbjudetarbete som bedöms lämpligt, eljest skall vederbörande avstängas från kontantersättning eller andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Inte heller på dennapunkt finns anledning att aktualisera en regeländring. När det gällertillämpningen har f. ö. från AMS sida aviserats en skärpt attityd. Utskottetvill slutligen framhålla att beträffande de olika bidragsformernas storlek förungdom pågår f. n. visst utredningsarbete inom delegationen för ungdomenssysselsättningsfrågor. Den saken uppmärksammas även i den skrivelse tillregeringen från AMS och SÖ som refereras i det följande. Med hänvisning tilldet anförda avstyrks motionen. socialdemokratiska partimotionen 1049 begärs försök med könskvotering inomarbetsmarkrwdspoliiiken. Enligt motionärerna är resultaten frånkönskvoteringen i den regionalpolitiska stödverksamheten så goda att man bordegå vidare och undersöka om Uknande system kunde införas i anslutning till andraformer av statligt stöd till företag. Därvid borde prövas möjligheterna tillnågon form av kvotering dels vid nyrekrytering, dels vid personalutbildningeninom företagen. Könskvoteringeninom det regionalpolitiskt motiverade stödet underlättas av att den tillämpasvid nyrekrytering av personal. Också inom arbetsmarknadspolitiken finns enligtmotionärerna en rad stödformer som syftar till att främja nyanställning avpersonal. Det bör nu prövas om kvoteringsregler kan användas i dessasammanhang. Utskottethar tidigare behandlat ett liknande yrkande från socialdemokraterna (/78: 21). Utskottet avvisade inte då tanken på könskvotering inomarbetsmarknadspolitiken, men räknade bl. a. med att jämställdhetskommitténskulle aktualisera frågan. Somockså framhålls i motionen har jämställdhetsaspekten uppmärksammats i deföreskrifter som utfärdats om den arbetsmarknadsutbildning i företag sombedrivs med stöd av den s. k. Kvotering i samband medarbetsmarknadsutbildning har vidare tagits upp i ett av AMS och SÖ nyligenutarbetat jämställdhetsprogram. a. föreslås kvinnlig förtur till"manliga jobb". Medhänvisning till det anförda och då motionen inte innehåller något konkretförslag finns det inte anledning att ta något initiativ på grund av motionen. Slutligentar utskottet upp krav kommunisterna om att obligatoriskarbetsförmedling skall införas. Dessa krav förs fram i motionen 339 medhänvisning till ungdomsarbetslösheten och i motio- AU 1978/79: 21 22 nen2152 med hänvisning till kvinnornas situation på arbetsmarknaden. Utskottethar tidigare avstyrkt yrkanden från vpk om obligatorisk platsförmedling medhänvisning till bl. a. den fortlöpande utbyggnaden av allmän platsanmälan.Förslag från regeringen till den verksamhetens fortsatta omfattning kommer f.ö. att behandlas i senare i vår. Utskottet har därutöver hänvisattill möjligheterna att utnyttja främjandelagen. Frågan om ett vidgatutnyttjande av den lagen har behandlats av utskottet (prop. 1978/79:73, AU 20). Utskottetvidhåller sin tidigare inställning och avstyrker motionsyrkandena. Imotionen 1643 begär vpk att det skall införas en sysselsättnings-garanti föranställda inom gruv- och stålbranschen. Detfinns starka principiella skäl mot att statsmakterna utfärdar garantier avdetta slag. De nödvändiga omställningar som måste ske i vissa branscher börgivetvis genomföras i socialt acceptabla former. Fler stödformer, t. ex. 75%-bidraget och tekoslödet, har introducerats för att möjliggöra en sådanpolitik. Inom ramen för ett sådant stöd kan det sedan vara möjligt att ge deanställda viss garanti av den typ motionärerna är inne på. Så har f. ö. skettinom den del av stålindustrin som omfattar. Utskottet vill härutöverhänvisa till det utredningsarbete som pågår om införande av ett rådrumsstöd.Med hänvisning till det anförda avstyrks motionsyrkandet. Jordbruketsoch trädgårdsnäringen!» arbetskraftsförhållandcn Sysselsättningen inom lantbruket har nyligenutretts och resultatet redovisats i betänkandet Arbete i jordbruk och trädgärd(SOU 1978: 29). Förslaget har remissbéhandlats och frågan redovisas nu ipropositionen. a. att jordbruket och trädgårdsnäringen karaktäriseras avbetydande säsongmässiga variationer i sysselsättningen. Behovet av arbetskraftunder den varmare delen av året är vida större än under vintermånaderna.Möjligheten att bereda personal fast anställning är därmedbegränsad. I betydligt högre grad än vad som är fallet inom andra näringarmåste jordbruks- och trädgårdsföretag anlita tillfällig arbetskraft underhögsäsong. a. på ett antal brister i den befintliga arbetsmarknadsstatistikenför jordbruket och trädgårdsnäringen. Det har t. ex. inte varit möjligt attange en säker siffra på det exakta antalet sysselsatta vid en viss giventidpunkt. Detta hänger bl. a. ihop med att en enhetlig terminologi i fråga omyrkesbenämningar och näringsgrenar saknas. Enligt propositionen har SCB nuuppmärksammat bl. a. dessa problem. Utbildningsfrågornaför jordbruket och trädgårdsnäringen har även behandlats av utredningen ochkonkreta förslag läggs fram. AU 1978/79: 21 23 tionen framhålls att utredningens förslag såvitt gällerutbildningsfrågor inom gymnasieskolan bör överlämnas till SÖ för att beaktas istyrelsens fortlöpande arbete med ifrågavarande utbildningsvägar. När det gäller arbetsmarknadsutbildning och annanutbildning pekar utredningen på behov av en bättre samordning och fastareformer för planering av och information om dessa utbildningar. Departementschefenförutsätter att berörda myndigheter tillsammans inom respektiveverksamhetsområde bidrar till en förbättrad samordning främst i fråga ominformation till och kontakterna med utbildningssökande, men iiven beträffandehandläggningen av ansökningar om utbildning och utnyttjande av tillgängligautbildningsresurser. I enlighet med utredningens förslag förordas ipropositionen att även lantbruksnämnderna, i mån av behov och om vakantaplatser finns, får utnyttja AMU:s lantbruks- och trädgårdskurser i sinkursverksamhet, Utbildningen bör i fråga om inriktning och ersättning tillkursdeltagare följa de regler som eljest gäller för nämndernas verksamhet. Kostnadernaför ersättning till kursdeltagare föreslås belasta tionde huvudtiteln. Som tidigare nämnts har jordbruket och trädgårdsnäringenspeciella sysselsättningsproblem som främst hänger samman med de storasäsong-svängningarna. Enligt utredningen är de traditionella arbetsmarknadspolitiskahjälpmedlen utformade och dimensionerade efter det allmännasysselsättningsläget och i första hand avsedda att sättas in för att motverkakonjunktursvängningarna. Jordbrukets och trädgårdsnäringens problem anser manvara av sådan art att det inte är möjligt att i alla delar tillämpa detarbetsmarknadspolitiska åtgärdssystemet. Mot denna bakgrund föreslår utredningen att en nybidragsform, kontant sysselsätlningsstöd, införs. Syftet med stödet skulle varaatt öka förutsättningarna att bereda de anställda kontinuerlig sysselsättning.Förslaget skulle innebära att ett bidrag av de hel- och deltidsanställdaslöner och sociala avgifter skall utgå till jordbruk och trädgärdsföretag, somdrivs av enskild person, som bolag eller som ekonomisk förening. Bidrag skallenligt förslaget kunna utgå under högst fyra av de fem vintermånadernanovembermars. En förutsättning för bidrag skall vara att de anställda beredssådan sysselsättning som utan bidraget inte skulle komma till stånd och attrisk för friställning således förelegat. Departementschefen avvisar förslaget om kontantsysselsätlningsstöd med hänvisning främst till den tveksamhet som kommit tilluttryck i AMS yttrande över utredningen. Det vore vidare olyckligt att splittraåtgärdsarsenalen genom att tillskapa ytterligare en bidragsform, i allsynnerhet som det bör vara möjligt att nå den av utredningen åsyftade effektenpå sysselsättningen genom att anlita redan befintliga medel inomarbetsmarknadspolitiken och då i första hand beredskapsarbeten, slutarstatsrådet . AU 1978/79: 21 24 I motionen 1046 av m. fl. (c)redovisas en motsatt uppfattning. Motionärerna anser nämligen att det avutredningen föreslagna kontanta sysselsättningsstödet bör sättas in somförsöksverksamhet fr. o. m. . Ett genomförande av förslagetskulle nämligen för den enskilde arbetstagaren innebära en förbättring avanställningstryggheten och även skapa ökade sysselsättningstillfällen. Stödetskulle också enligt motionärerna medverka till att förbättra den regionalabalansen, eftersom arbetstillfällena i mycket stor utsträckning skulle kommatill stånd i regioner där man har problem med att finna nya arbetstillfällen. Utskottetär medvetet om sysselsättningsproblemen inom jordbruks-och trädgårdsnäringarna.I likhet med departementschefen är emellertid utskottet inte berett förorda en.för denna grupp speciellt avpassad bidragsform. Problemen bör i stället, somanförs i propositionen, lösas med de befintliga arbetsmarknadspolitiska medlen,främst beredskapsarbeten. Risk kan annars föreligga att andra grupper isamhället med säsongmässig sysselsättning ställer liknande krav påsärbehandling, vilket onekligen skulle medföra en icke önskvärd splittring avde arbets-marknadspohtiska medlen. Med hänvisning till detanförda bör motionen 1046 i denna del avslås. Beredskapsarbete förekommer f. n.i liten utsträckning på jordbrukets område. Förklaringen härtill är bl. a. attdet inom jordbrukspolitikens ram finns särskilda stödformer för jordbruketsyttre och inre rationalisering. Utredningen föreslår bl. a. ett större inslagav enskilda beredskapsarbeten. Enligtdepartementschefen flnns det en hel del arbeten inom eller i anslutning tilljordbruket och trädgårdsnäringen som kan vara lämpliga som beredskapsarbete ochför vilka statligt rationaliseringsstöd inte kan utgå. Sådana angelägna arbetensom inte kan finansieras med hjälp av existerande stödformer inom jordbrukspolitikenbör kunna bedrivas som beredskapsarbete. Exempel på sådana arbeten är natur-och landskapsvård, kulturminnesvård, upprensning av vattendrag och sjöar samtunderhåll av markavvattningsföretag. En grundläggande förutsättning för attsådana arbeten skall få utföras som beredskapsarbeten bör vara att arbetena äravsedda att tjäna 'ändamål av allm'änt intresse samt att de ger nämnvärdsysselsättningseffekt, fortsätter statsrådet. AMS har därvid möjligheter att isärskilda fall korrigera statsbidraget om värdet för den enskilde kan beräknasvara större än den del av kostnaden för arbetet som han skulle ha haft attbestrida vid tillämpningen av den grundläggande regeln om statsbidragetsstorlek. Beredskapsarbete inom jordbruket i övrigt bör liksom nu prövasrestriktivt och i varje särskilt fall i enlighet med arbetsmarknadskungörelsens(1966:368, omtryckt 1977: 141) bestämmelser om enskilt be.i.-edskapsarbete,slutar departementschefen. AU1978/79: 21 25 Det sistnämnda uttalandet omrestriktiv prövning av beredskapsarbete inom jordbruket tas upp av Jan-IvanNilsson m. fl. (c) i den tidigare nämnda motionen 1046. Motionärerna ansernämligen att ett sådant uttalande medför en alltför snäv bedömning av kungörelsensinnehåll med små möjligheter även i fortsättningen att bereda beredskapsarbeteinom jordbruket som följd. Uttalandet i propositionen om restriktivitet är intetillämpligt pä sädana arbeten som är av allmänt intresse och ger godsysselsättningseffekt. Mot denna bakgrund anser sig utskottet inte haanledning att göra något uttalande i anslutning till motionen. Denna börföljaktligen inte föranleda någon åtgärd. Med det anförda anser utskottet dessutom att motionen 555av m. fl. (c) är tillgodosedd såvitt angår ett yrkande omberedskapsarbete. Motion'ärerna vill nämligen att bör klart uttalaatt beredskapsmedel skall kunna utgå för arbeten som inte kan finansieras genomrationaliseringsstöd o. d. Utskottet godkänner med det anförda de i propositionenförordade grunderna för åtgärder inom jordbruket och trädgårdsnäringen. Som framgår av den inledandearbetsmarknadsöversikten svarar ungdomarna för en betydande del avarbetslösheten. var 33 000 ungdomar mellan 16 och 24 årregistrerade som arbetslösa, dvs. av antalet ungdomar i arbetskraften.Under samma månad var 23 400 ungdomar i arbetsmarknadsutbildning exklusiveföretagsutbildning samt 42 300 ungdomar i beredskapsarbete. av ungdomarnai arbetskraften var följaktligen antingen arbetslösa eller i arbetsmarknadsutbildningeller i beredskapsarbete. har åtgärderna för att bekämpaungdomsarbetslösheten haft större omfattning än . Under åretbefann sig som mest drygt 60 000 ungdomar i beredskapsarbete eller arbetsmarknadsutbildning. beslöt regering och riksdag en rad åtgärder förår 1979. Det gäller bl. a. åtgärder inom arbetsmarknadsutbildningens ochgymnasieskolans ram. Den kommunala vuxenutbildningen tas också i anspråk förungdomar utan yrkesutbildning.