bet · G201UbU44 · 1978-12-31 00:00:00 — Planeringen av sektorsforskningens utveckling ochutbyggnad måste ske på etl sådant sätt att nära samverkan kan åstadkommasmellan denna och högskolans internt initierade forskning både för attsäkerställa den vetenskapliga halten i sektorsforskningen och för altdimensionering och inriktning av forskarutbildning och annankunskapsutveckling inom högskolan samt uppbyggnad av övriga forskningsresurserskall kunna ske på ett för helheten tillfredsställande sätt. Det är, framhålls i propositionen, nödvändigt att deresurser som står och kan komma att ställas till förfogande för högskolansforskning underkastas en sådan planering och prioritering att splittring avdem undviks. En viktig utgångspunkt för denna planering är att fasta resurserför forskning inom högskolan även som är överblickbar bör vara UbU1978/79:44 12 koncentrerade till de sju högskoleorter som f. n. harenheter med fast forskningsorganisation. Dessa är de sex universitetsorterna , , , , och - samt . En geografiskkoncentration av fasta forskningsresurser skall inte på något sätt uppfattassom ett hinder för att forskningsverksamhet mera tillfälligt bedrivs också påandra högskoleorter än dessa sju. Forskningsanknytning av grundläggandehögskoleutbildning kan utvecklas på flera olika sätt även om den inte kanbyggas på direkt samband med fasta forskningsresurser. Flera skäl talar för att samtliga vetenskapsområden intekan vara företrädda på alla sju högskoleorterna med fastforskningsorganisation. Högskoleenheternas forskningsverksamhet måsteprofileras. Det finns f. n. en rad ämnen som har så få forskarstuderande ochlärare/forskare att det kan ifrågasättas om de varaktigt förmår fyllaminimiförutsättningarna för en fast forskningsorganisation. Föredraganden utgåri propositionen från all universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) i sittplaneringsarbete prövar möjligheterna att koncentrera de fasta resurserna förforskning och forskarutbildning i sådana ämnen till färre högskoleenheter. 1 sitt belänkande konstaterar FRU att de privatastiftelsernas och fondernas anslagsgivning endast i något fall är av denstorleksordningen att ett mer avgörande inflytande på FoU-systemet kan utövas aven enskild stiftelse. Tillsammantagna betyder dock tillskotten från stiftelseroch fonder, vars medel till övervägande del går till mottagare inom högskolan,ett inte oväsentligt bidrag till högskoleforskningen, särskUt den medicinska.Både stiftelserna och de aktiva forskarna har intresse av bättre information omstiftelsernas möjligheter att finansiera FoU. Det bör ankomma på FRN attförsöka förbättra informationen i detta avseende. Det internationella FoU-samarhetet griper in i all slagsforskning. En rad motiv för organiserat FoU-samarbete på internationell bas kanframhållas. Det finns t. ex. forskning som är extremt dyrbar och som ettenskilt land har svårt att bygga upp egna resurser för. Unika resurser för visstyp av forskning kan finnas i ett visst land, och flera länder har intresse avatt utnyttja dessa resurser. Flera länder kan ha gemensamma problem ellergemensamma förhållanden som lämpar sig för samordnade eller gemensammaforskningsinsatser. Ett genomgående problem vid alla större insatser iinternationellt FoU-samarbete är avvägningen mellan internationella ochnationella insatser. Ytterst bör denna avvägning göras av den som har tilluppgift att göra motsvarande avvägningar mellan olika forskningsinsatser inomlandet. En viktig forskningspolitisk fråga gäller inflytandet överforskningen. Vem eller vilka skall få vara med och påverka vilka beslut.Diskussionen om inflytande över forskningen för olika gmpper har ofta vävtssamman med diskussion om "forskningens frihet". Man bör i en diskussionom inflytandet över forskningen skilja mellan å ena sidan val av vetenskapligmetod, teoriutveckling, resultatredovisning m. m. och å andra sidan val av UbU1978/79:44 13 problemområde som bör belysas. Det första ledet börförbehållas en inom-vetenskaplig prövning. Den vetenskapliga kompetensen måstedär få vara avgörande, I det andra ledet, som ju ytterst rörresursfördelningen, är det angeläget att stärka inflytandet från andra grupperän forskarna själva. Detta är naturligt inom sektorsforskningen. Dennadistinktion blir inte lika lätt att tillämpa på högskolans forskning. Där vävsde båda leden ibland samman på ett sådant sätt att det är svårt alt särskiljadem. Den svenskagrundforskningen tilldelas resurser över statsbudgeten dels inom ramen för enbasorganisation, dels genom anslag till de statliga forskningsråden och vissaandra organ som i avseende på stödet till grundforskning fungerar somforskningsråd, t. ex. styrelsen för teknisk utveckling. Basorganisationenbestår väsentligen av tjänster, lokaler, utrustning etc. vid universitet ochhögskolor. De medel som anvisas forskningsråden brukar betecknas somforskningens operativa resurser. Med deras hjälp är det möjligt att initieraoch/eller stödja forskningsprojekt som bedöms som angelägna och vetenskapligtlovande och som inte kan bedrivas endast med de resurser som finns inombasorganisationen. Den svenska forskningsrådsorganisationen planerades underandra världskriget och byggdes i allt väsentligt upp . Anslagentill forskningsråden har, sett över en längre tidsperiod, ökat kraftigt. I vad gäller universitet och högskolor har utvecklingen,förutom en allmän expansion, bl. a. inneburit att forskningen kraftigtdifferentierats. Nya discipliner har tillkommit och antalet institutioner därforskningen bedrivs har kraftigt ökat. Detta har inneburit starkt ökademöjligheter för universiteten att genom sin forskningsproduktion spela enbetydelsefull roll för samhällets utveckling. Parallellt med den snabba utvecklingen av forskningsrådenoch av universitets- och högskoleorganisationen har en annan för svenskforskning viktig utveckling ägt rum. Inom många samhällssektorer har tillkommitsärskilda organ eller organisationsformer för att tillgodose behov avsek-loriell forskning och utveckling (FoU). Även för den sektoriella forskningenutgör universitets- och högskoleorganisationen en naturlig bas. 1 den förevarande propositionen 1978/79: 119 slås fast attsektorsprincipen, dvs. systemet att olika sektorsmyndigheter finansierarforsknings-och utvecklingsarbete inom sina respektive områden, bör bibehållasoch utvecklas. Föredragande statsrådet framhåller att samarbetet mellan högskolansforskning och sektorsforskningen kan försvåras om sektorsforskningen bedrivs isärskilda institut. Ett särskilt forskningsinstitut bör därför i fortsättningeninrättas endast när det kan väntas att institutet får en betydande bredd i sinforskningsverksamhet. Vidare framhålls i propositionen att de resurser som ståroch kan komma att ställas till förfogande för högskolans forskning måsteunderkastas en sådan planering och prioritering att splittring av dem undviks.En viktig utgångspunkt för denna planering är enligt föredragande statsrådetsme- UbU1978/79:44 14 ning att fasta resurser för forskning inom högskolan ävenunder den tid som är överblickbar bör vara koncentrerade till de sjuhögskoleorter som f n. har enheter med fast forskningsorganisation, dvs. de sexuniversitetsorterna - , , , , och -samt , Vidare måste högskoleenheternas forskningsverksamhet profileras.Flera skäl talar enligt föredragandens mening för att samtligavetenskapsområden inte kan vara företrädda på alla sju högskoleorterna medfast forskningsorganisation. I motionen 1978/79: 2237 föreslåsatt skall uttala sig för en ny demokratiskt inriktadforskningspolitik för vilken vissa i motionen angivna riktlinjer skall bildautgångspunkten (yrkandet 1). Vidare yrkas att skall uttala sig fören förändrad tjänsteorganisation (yrkandet 4). Motionärerna hävdar att Sverigei dag saknar en medveten forskningspolitik och att de förslag regeringen nulagt fram huvudsakligen är av administrativ karaktär och saknar såvälgenomtänkt samhällsanalys som en koppling till utbildningens innehåll. Dereformer som genomförts inom högskoleområdet har inte inneburit attuniversiteten och högskolorna demokratiserats i någon större utsträckning.Forskarna själva måste få betydligt större möjligheter att påverka sin egenarbetsmiljö och sina egna arbetsvillkor. Demokratiska beslutsformer måstegenomföras. Kontakten mellan arbetarörrelse och forskning är orimligtsvag på nästan alla områden och måste kraftigt förstärkas. Bristen påoffentlighet och avsaknaden av parlamentarisk kontroll är fortfarandekännetecknande för större delen av forskningen. hör därför varje åranordna en särskild forskningspolitisk debatt där långsiktiga och övergripandemålsättningar för forskningen diskuteras och där beslut fattas om en nationellforskningsbudget. Uppdragsforskningen måste begränsas. Forskarnas anställningsvillkorär sådana att många kvalificerade och engagerade forskare söker sig till andraarbeten eller till industrin, där anställningsvillkoren är gynnsammare menforskningen starkt styrd. a. detta motiverar enligt motionärernas meningatt tjänsteorganisationen vid universitet och högskolor ändras. Även i motionen 1978/79: 2233 (yrkandena I -3 och 6)framförs uppfattningen att forskarnas inflytande måste stärkas för attförhindra att de binds till intressen utifrån. En demokratisk kontroll avforskningen efterlyses och i motionen framförs invändningar i frågaom sättet för utnyttjande av forskningsresultat. Denna fråga behandlas också imotionen 1978/79: 1355 (yrkandena 1 och 3), Med anledning av förevarande motionsyrkanden villutskottet anföra följande. beslöt att högskoleutbildningenskulle reformeras. Beslutet fattades på gmndval av förslag som den dåvaranderegeringen lagt fram i propositionen 1975:9 om reformering avhögskoleutbildningen UbU1978/79:44 15 (UbU 1975: 17, rskr 1975: 179). 1 propositionenförutsattes att reformen skulle börja genomföras . Degmndläggande bestämmelserna om högskolan skulle stadfästas i lag på samma sättsom skett i fråga om skolväsendet genom skollag. Förslag till högskolelag och till övriga för reformensgenomförande den återstående beslut presenterades ipropositionen 1976/ 77:59 om utbildning och forskning inom högskolan m.m. (UbU1976/ 77: 20, rskr 1976/77: 246). 1 lagen behandlas högskolans uppgifter ochges allmänna föreskrifter för verksamheten. Dessutom tar lagen upp huvuddragenav högskolans organisation. En central del av högskolereformen är att underlätta förnya gmpper att få tillgång till högskoleutbildning. En gmnd för att nå dettamål lades av riksdag genom beslut (prop. 1972:84, UbU 1972:31, rskr1972: 240) om godkännande av vissa riktlinjer för en reformering av reglernaom behörighet, urval m. m. för den högre utbildningen. Genom beslutet vid 1975års riksdag fullföljdes arbetet med att vidga behörigheten tillhögskoleutbildning och att ändra formerna för urval. Högskolereformen innebär vidare att högskoleutbildningenbyggs ut på ett större antal orter än . Högskolan har också getts enklarare avgränsning. En enhetlig organisation av studierna inom hela högskolani förening med en betydande förstärkning av rätten att lokalt besluta omutbudet av utbildning och undervisningens uppläggning öppnar nya möjlighetertill samverkan mellan skilda utbildningar inom högskolan. Utbildningen inom högskolan skall bygga på vetenskapliggrund. Verksamheten inom högskolan skall anordnas så att samband mellan utbildning,forskning och utvecklingsarbete främjas. Högskolan skall aktivt medverka tillatt sprida kännedom om forskning och utvecklingsarbete och därmed bidra tillatt föra ut vunna resultat. Därigenom vinns bl. a. att förtroendet ochförståelsen för högskolans verksamhet ökas. Även informationsskyldighetenfinns inskriven i högskolelagen. Som allmänna principer för forskning inom högskolan skallgälla att forskningsproblem får fritt väljas och formuleras, attforskningsmetoder får fritt utvecklas samt att forskningsresultat får frittpubliceras (högskolelagen 14§). Frågan om olika intressenters inflytande på högskolansverksamhet hade en central roll i diskussionen om högskolereformen. Reformeninnebär att de anställda och de studerande fått en starkare ställning i högskoleorganen.Samtidigt har samspelet mellan högskolan och samhälls- och arbetslivet i övrigtbreddats genom representation för allmänintressena och arbetslivet i olikahögskoleorgan. fattade (prop. 1975/76: 129, UbU1975/76: 32, rskr 1975/76: 368) beslut om forskningsrådsorganisationen inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde. Enligt detta beslut är rådsorganisationens övergripandeuppgift att i samverkan med andra forskningsstödjande UbU1978/79:44 16 organ främja forskning av betydelse för samhällets ochvetenskapens utveckling samt att verka för att sprida information om forskningoch kunskap om forskningens resultat. forskningsstöd börframför allt ägnas relativt långsiktigt orienterad forskning som bedöms ha storinomvetenskaplig betydelse och samhällsrelevans. Forskningsrådsnämndenshuvuduppgift är att stödja forskning inom områden som är angelägna frånsamhällets synpunkt. Merparten av ledamöterna i forskningsrådsnämnden utgörs avrepresentanter för allmänintressen, däribland riksdagsledamöter, företrädareför löntagarorganisationerna samt kommuner och landsting. Äv ledamöterna iforskningsråden är majoriteten utsedda av elektorsförsamlingar valda av aktivaforskare vid universitet och högskolor. Ett mindre antal ledamöter, som skallföreträda myndigheter eller andra organ inom olika samhällssektorer, utses avregeringen. Med den nu gjorda, kort sammanfattande redogörelsen avhögskolereformen och forskningsrådsreformen har utskottet velat erinra om attställning tagits till flera av de frågor som las upp i motionerna1978/ 79: 1355, 1978/79: 2233 och 1978/79: 2237. Ätt nu helt ändrabeslutsformerna eller rasera bl. a. forskningsrådsorganisationen och ersättaden med ett centralt kollegium synes utskottet föga välbetänkt. Inte heller kanutskottet finna det lämpligt att binder sig för en årligforskningspolitisk debatt av den omfattning som åsyftas i motionen 1978/79:2237. Högskolan samverkar med FoU utanför högskolan genomexternt finansierade forskningsprojekt som förläggs till högskolan, genomforskarutbildning i samarbete med institutioner som bedriver forskning samtgenom deltids- eller korttidsanställning av forskare som huvudsakligen ärverksamma utanför högskolan. Genom denna samverkan tillförs högskolans egenverksamhet nya verksamhetsområden och nya forskningsinriktningar. Med anledningav vad i denna fråga anförts i motionerna 1978/79: 1355, 1978/79:2233 och1978/79:2237 vill utskottet stryka under vad som framhålls i propositionen,nämligen att detta samarbete inte får leda till att externa FoU-intressen fårett avgörande inflytande över forskarutbildningen och över inriktning ochutförande av forskningen inom högskolan. arbetar med tjänsteorganisatoriskafrågor som främst rör den grundläggande högskoleutbildningen. haremellertid utredningens uppdrag utvidgats och den skall redovisa ett samlatförslag till tjänsteorganisation för utbildning och forskning inom högskolan.Ätt nu skulle uttala sig för en förändrad tjänsteorganisation ochvad denna skulle innebära kan utskottet inte förorda (motionen 1978/79: 2237yrkandet 4). Utskottet vill i detta sammanhang också ta upp en annanfråga som behandlas i de två motionerna 1978/79: 1355 och 1978/79:2233.Utskottet är ense med motionärema om att syftet med ett forskningsprojekt intefår UbU1978/79:44 17 vara att forskningsresultatet skall tjäna främmandemakters militära ändamål och syften. Utbildningsministern besvarade två frågorangående detta spörsmål (protokoll1978/ 79:54), Utskottet vill i ärendet hänvisa till protokollet. Universitets-och högskoleämbetet (UHÄ) har ännu inte publicerat den i protokollet nämndaredogörelsen. På grundval av vad utskottet här anfört anser utskottetatt bör avslå motionen 1978/79: 1355 yrkandena 1 och 3, motionen1978/79:2233 yrkandena 1,2,3 och 6 saml motionen 1978/79: 2237 yrkandena 1 och 4. 1 motionen 1978/79: 1373 framhållsatt forskning och utredningsarbete har en blygsam omfattning på de nyahögskoleorterna. Motionärerna anser att "de regionala högskolorna" istörre utsträckning bör uppmärksamma och offensivt verka för forsknings- och utredningsinsatsermed regional anknytning inom den offentliga sektorn, bl, a, inom skolansområde, inom social omvårdnad och sjukvård, inom fritids- och kulturverksamhetsamt inom kommunikationer och miljövård. erbjuder enligt motionärernagoda grundförutsättningar för ett "pilotprojekt" avsett att kunnabli en förebild för andra regioner och landsdelar. slogs fast alt en utgångspunkt för reformeringenav högskoleutbildningen skulle vara att fasta forsknings- ochforskarutbildningsresurser inom högskolan alltjämt i huvudsak skulle varakoncentrerade till de sju orter som hade sådana resurser, dvs. de sexuniversitetsorterna samt (prop. 1975:9, UbU 1975: 17 s. 21, rskr1975:179). I linje härmed tillstyrker utskottet nu vad som förordas ipropositionen 1978/79: 119 om koncentration av forskningsresurser. Utskottetkan således inte tillstyrka motionen 1978/79:1373 om regionalt förankradforskning m. m. En särskild forskningsorganisation bör således inte somföreslås i motionen byggas upp i . Detta betyder emellertid inte attforskning om regionala frågor i t. ex. skulle vara utesluten. Sådanforskning kan initieras och genomföras med någon av de sju orterna med fastforskningsorganisation som bas. Vidare vill utskottet erinra om att särskildamedel anvisas för forskningsanknytning och att dessa medel bl. a. är avseddaatt stärka sambandet mellan högskoleenheter med och sådana utan fasta resurserför forskning (prop. 1978/79: 100, UbU 1978/79: 25, rskr 1978/79: 244). Utskottetvill också erinra om den av regeringen till överlämnadepropositionen 1978/79:112 om regionalpolitik. Denna fråga bereds avarbetsmarknadsutskottet. I denna proposition framhålls bl. a. att den regionalpolitiskaforskningen bör bedrivas inom högskolans ram och att det är viktigt attuniversiteten kan fungera som de centrala forskningsorganisationerna för denregionalpolitiska forskningen. I samma proposition framläggs också förslag omatt en professur i regionalekonomi skall inrättas vid den 1juli 1979, vilket utbildningsutskottet redan tillstyrkt (UbU 1978/79:2 y). Idet följande, under avsnittet Samverkan med 2 1978/79. UbU1978/79:44 18 FoU utanför högskolan, behandlar utskottet frågan omöverföring av STU:s kontaktsekretariat till högskolan. Dessa sekretariat verkarför att koppla samman de resurser som finns inom högskolan med de behov somfinns inom näringslivet och andra avnämarkategorier. Sekretariaten skall ocksågöra högskolan uppmärksam på de utvecklingstendenser som finns ute i samhället. Enligt motionen 1978/79: 2232(yrkandet 6) bör som sin mening ge regeringen till känna att fråganom regional anknytning av forskningsinsatser och högre utbildning med förturskall utredas av UHÄ. Motionärerna anser att forskning och utbildning påhögskolenivå med den egna regionen som forskningsobjekt är angelägen menhittills otillräckligt tillgodosedd. Sådan forskning och högre utbildning skuUekunna avse ämnen som etnologi, konsthistoria och arkeologi liksom samhällsvetenskapligaämnen. En naturlig utgångspunkt för sådan verksamhet skulle enligt motionenkunna vara länsmuseerna. Sedan fastställt riktlinjerna för denstatliga kulturpolitiken (prop, 1974: 28. KrU 1974: 15, rskr 1974: 248)godkände vid /77 de av regeringen föreslagna grundernaför statsbidrag till regionala museer (prop, 1976/77: 100 bil, 12 p. B 54, KrU1976/77: 37, rskr 1976/77:218), Därvid betonades särskilt de regionalamuseernas frihet att använda anvisade resurser. Museerna fick "möjligheteratt i ett regionall perspektiv bedöma hur statsbidraget skall disponeras föratt bäst komma regionen till godo". Enligt den därefter utfärdadeförordningen (1977: 547) om statsbidrag till regionala museer skall dessamuseer bedriva vetenskaplig insamling och dokumentation samtutställningsverksamhet, informationsverksamhet och annan utåtriktad verksamhet(2§). Utskottet kan således konstatera att de regionalamuseerna, bl, a, länsmuseerna, har stor frihet alt själva bestämma sinverksamhet. Någon särskild utredning om anknytning av forskning och högreutbildning till länsmuseerna bör inte göras då detta skulle strida mot denna avriksdagen fastslagna frihet. Museerna utgör enligt utskottets uppfattningsjälvklart en resurs för forskningen och den högre utbildningen, främst inomrespektive områden. Olika former av samverkan mellan museerna och högskolan fårutvecklas efter de lokala förutsättningarna utan centrala föreskrifter om hurdetta skall ske. Med hänvisning till det nu anförda och till vad utskottet nyssanfört om regionalt förankrad forskning avstyrker utskottet motionen 1978/79:2232 yrkandet 6 i den del som avser utredning om regional anknytning avforskning och högre utbildning. I motionen 1978/79: 2232 (yrkandet6) tas även upp frågan omforskning och högre utbildning med inriktning motvissa länder och områden i världen vilka av ekonomiska, kulturella ellerbiståndspolitiska skäl har stor eller växande betydelse för vårt land.Motionärerna exemplifierar med UbU1978/79:44 19 existerande verksamhet vid vissa institut såsom denordiska Afrika- och Asieninstitulen och anför att en undersökning bör göras omdet behövs fler sådana institut eller andra slag av institutioner. Dessa frågorbör enligt motionen utredas med förtur av UHÄ. Indelningen av högskolor i institutioner eller andraarbetsenheter är delegerad till högskolestyrelse när detgäller den egna högskoleenheten och till regionstyrelse om det gällerinstitutioner eller arbetsenheter över högskoleenheternasgränser. (högskoleförordningen 1977:262, 15 kap. l-3§§). Utskottet vill erinraom alt utskottet tidigare ställt sig tveksamt till att nya särskilda institutinrättas för forskning och högre utbildning (UbU 1975:9 s. 19). Dettaöverensstämmer också med vad föredragande statsrådet anför i den nu aktuellapropositionen 1978/ 79: 119 (s. 13) att forskning som finansieras avsektorsorgan hellre skall utföras inom högskolan än inom nya särskildainstitut. avslog också med bl. a. denna motiveringmotionsyrkanden om att inrätta ett särskilt arabvärldsinstitut (KrU 1978/79:18), 1 sammanhanget kan också nämnas att forskning och högre utbildning medsärskilt tema i vissa fall kan genomföras enligt den modell som för närvarandeprövas vid i , Med hänvisning till det anförda föreslårutskottet att avslår motionen 1978/79: 2232 yrkandet 6 i den del somavser utredning om internationellt inriktad forskning med regional anknytning. Utskottet finner ingen anledningtill erinran mot vad som anförs i förevarande avsnitt i propositionen 1978/79:119 om tillämpning av principen om sektoriell forskning och utveckling.Utskottet anser att denna del av landets totala FoU är av stort värde och utgårfrån att denna del av FoU-verksamheten uppfyller de kvalitetskrav som börställas på allt forsknings-och utvecklingsarbete. Utskottet avvisar denuppfattning om denna del av forsknings- och utvecklingsverksamheten somuttrycks i motionen 1978/ 79: 2222 och hemställer att avslår yrkandet5 i motionen. 1 motionerna 1978/79:2237 (yrkandet2) och 1978/79:2233 (yrkandet 8) hemställer motionärerna att forskarnastillträde till arbetsplatserna garanteras lagstiftningsvägen, I motionen1978/79: 1355 (yrkandet 2) begärs att skall som sin mening uttala attenskilda människor eller sammanslutningar ej får hindra forskningsarbete päföretag och arbetsplatser. Frågan om forskares tillträde till arbetsplatserna bör iförsta hand lösas genom förhandlingar mellan arbetsmarknadens parter i syfteatt träffa étt avtal härom. Om detta skulle visa sig omöjligt får man överväga attanvända lagstiftning. Lagstiftning kan följaktligen bli aktuell först i ettsenare skede. Med hänsyn härtill anser utskottet att motionerna 1978/79:2237yrkandet 2, 1978/79: 2233 yrkandet 8 och 1978/79: 1355 yrkandet 2 ej börföranleda någon åtgärd. UbU1978/79:44 20