bet · G201SoU8 · 1978-12-31 00:00:00 — betänkande 1978/79:8 medanledning av motioner om mödrahälsovård och förlossningsvård m. m. 1 molionen 1977/78:242 av m. fl. (vpk)hemställs alt anmodar regeringen alt uppdra åt attförverkliga beslut om smärtlindring vid föriossning ienlighet med motionens riktlinjer. I motionen 1977/78:708 av () ochMargot () hemställs att anmodar regeringen atl låtahälso- och sjukvårdsutredningen utarbeta ett förslag till regler så alt ökademöjligheter till förlossningsvård erbjuds alla kvinnor utanför del egna sjukvårdsområdet. I motionen 1977/78:721 av m. (vpk) hemslälls att uttalar att 21-dagarsregeln i ulomlänsavialet,gällande förioss-ningsvård utanför del egna sjukvårdsområdet, bör avskaffas. I molionen 1977/78:725 av m.fl. (vpk)hemslälls atl uttalar 1. atlmödrahälsovården bör ges ökad beredskap för atl ge kvinnor psykisk och social hjälp, 2. alt en resursförstärkning avseende lakar- ochbarnmorskeljänster tillförs mödravårdscentralerna så au rimlig lid kan anslåsäven till det mentalhygieniska arbetet, 3. atl psykolog- och kuratorstjänster bör inrättas påvarje mödravårdscentral. 1 motionen 1977/78:1081 av ()hemslälls all anhåller atl regeringen utreder möjligheterna lill en förbättradkontakt föräldrar-barn i förlossningsvården och BB-vården. 1 molionen 1977/78:1512 av ()hemslälls all hos regeringen begär 1. atl åtgärder vidtas för smärtlindring vidföriossning enligt punkterna 1-4 i inotionsmotiveringen, 2. att en redovisning för vidtagna åtgärder lämnaslill 1978/rikstnöte. Punkterna 1 imotionsmoiiveringen återges på s. 4. 1 Riksda'j.en 1978/79. SoU 1978/79:8 2 Ökadsatsning på mentalhygieniska frågor inom mödrahälsovården 1 motionen 1977/78:725 av m. fl. (vpk)anförs bl. a. att senare års forskning kring det späda barnets beleende ochhälsa har kunnal påvisa en mängd psykiska och sociala faktorer hos föräldrarna,som kommer all få betydelse för barnels somatiska hälsa och psykiska utvecklingunder mycket lång lid. Motionärerna framhåller atl denna ökade kunskap om olikafaktorer som påverkar barnet har ställt nya krav påmödrahälsovården och lett till utvecklandet på olika håll av nya metoder förhälsoöver-vakningen. Molionärernapåpekar att,- då erfarenheten visar att den nuvarande mödrahälsovården i ringautsträckning förmår ta hänsyn lill mödrarnas psykosociala förhållanden,mödrahälsovårdens verksamhet måste breddas genom en ökad satsning påmentalhygieniska frågor. Detta kan enligt motionärerna åstadkommas genomföljande åtgärder. Utbildningenför blivande gynekologer och barnmorskor utökas vad gäller väntetidens ochföräldraskapels psykologi och sociologi. Enresursförstärkning avseende läkare och barnmorskor tillförs mödravårdscentralernaså att rimlig tid kan anslås även till det mentalhygieniska arbetet. Vårdorganisationenvid olika mödravårdscentraler ses över vid behov, varvid frågan om kontinuiteti vården på lakar- och barnmorskesidan ges högsta prioritet. En resursförstärkning tillförs mödrahälsovården genom atttill denna knyts psykologer. Dessaskall i första hand ha lill uppgift alt handleda barnmorskorna i psykologiskafrågor saml vid behov ha individuella paiientkoniak-ler. Ensamordning av del menialhygieniska arbetet på mödra- och barnavårdscentraleråstadkoms, t. ex. genom att samma psykolog svarar för handledning av personalenvid båda institutionerna. Enuppföljning av arbetet på mödravårdscentralerna eftersträvas, främst genom enökad satsning på handledning och fortbildning av personalen på förlossnings-och BB-avdelningar. Inrättande av psykolog- och kuratorsijän-sler vid dessaenheter bör komma till stånd. Tidigareriksdagsbehandling m. m. har under de två senasie riksmötenai betänkandena SoU 1976/77:6och SoU 1977/78:13 behandlat motionsyrkanden somhaft samma syfte som yrkandena i motionen 1977/78:725.1 betänkandet SoU1976/77:6 lämnades en närmare redogörelse för organisationen avmödrahälsovården m. m. och för utredningsarbete som berörde de imotionsyrkandena aktuella frågorna, nämligen utredningsartete inomsocialstyrelsen om vårdslruktu- SoU 1978/79:8 3 ren,om mödrahälsovårdens innehåll och organisation samt om barnhälsovårdensorganisation och innehåll, utredningsarbete om föräldrautbildning medanknytning lill landstingens organisation för förebyggande mödra- och barnavårdav den tillkallade barnomsorgsgruppen (S 1973:07) samt utredningsarbeteom en helt ny lagsliflning för hälso- och sjukvården, vilket utförs av den år1975 tillkallade hälso- och sjukvårdsutredningen (S 1975:04) och vilket bl. a.innefattar den förebyggande hälsovården. Utskottethar vid den tidigare riksdagsbehandlingen föreslagit atl de då aktuellamotionsyrkandena skulle avslås och har beslutat i enlighet härmed.Utskotiei har hänvisat lill ovannämnda utredningsarbete ommödrahälsovården och barnhälsovården - vilket samordnats inom myndigheten -samt till barnomsorgsgruppens ovannämnda utredningsarbete omföräldrautbildning. Utskottet framhöll i det under förra avgivnabelänkandet bl. a. atl utredningsarbetet om mödrahälsovården ochbarnhälsovården beräknades bli slutfört och atl barnomsorgsgruppenberäknades redovisa resultatet av sill utredningsarbete omföräldrautbildning m. m. med anknytning lill mödrahälsovården. Barnomsorgsgruppenhar lill statsrådet och chefen för avgivitdelbetänkande! (SOU 1978:5) Föräldrautbildning, 1. Kring barnels födelse.Barnomsorgsgruppen har i betänkandet föreslagit en allmän föräldrautbildning,uppdelad i olika omgångar från liden kring barnels födelse t. o. m. skolåldern.I delbelänkandet lar barnomsorgsgruppen upp liden kring födelsen, därföräldrautbildningen tänks samordnad med den ordinarie verksamheten på mödra-och barnavårdscentraler samt BB. Föräldrautbildningen har föreslagits skoladrivas som gruppverksamhet och vara frivillig. Föräldrautbildningen skall bl.a. ge kunskaper om hur det fysiska och psykiska tillståndet påverkas undergraviditet, föriossning och tiden närmast efter förlossningen. Foslrelsutveckling, förebyggande hälsovård m. fl. sådana frågor bör enligtbarnomsorgsgruppen vara en del av föräldrautbildningen. Barnomsorgsgruppensovannämnda delbetänkande har remissbehandlats och är f n. föremål för fortsattberedning inom . Det inom bedrivna utredningsarbetetom mödrahälsovården och barnhälsovården har slutförts och kommer inomkort alt presenteras för styrelse i ett betänkande om mödra-och barnhälsovårdens innehåll och organisation. Betänkandet beräknas komma allremissbehandlas av . SoU 1978/79:8 4 Smärtlindringvid förlossning m. m. I motionen 1977/78:242 av m. fl. (vpk)och motionen 1977/ 78:1512 av () erinras 1971 i det av godkända betänkandet SoU 1971:40 bl.a. uttalade alt smärtlindring vid förlossning är ett rimligl krav som varjekvinna som så önskar skall få uppfyllt. I båda motionerna påpekas att detta målännu inte är förverkligat. 1 molionen 1977/78:242 anförs bl. a. att följandekrav måste uppfyllas, om riksdagsbeslutet skall kunnaförverkligas, nämligen 1. läkare med adekvat utbildning skall finnas tillgängliga påföriossnings-avdelningarna dygnet runt, 2. de barnmorskor som behärskar metoder för effektiv smärtlindringges verklig möjlighet alt utöva dessa, 3. läkarna på föriossningsavdelningarna får skyldighet alt fortlöpandepraktiskt handleda barnmorskorna i dessa metoder, 4. tidigare utbildade barnmorskor erhåller kompletterande utbildningi della avseende, 5. planläggning skall ske för paracervikal-, epidural- ochpudendusblocka-dernas införande alla lider vid kvinnoklinikerna, 6. samtliga gravida kvinnor får genom mödrahälsovården möjlighel atlgenomgå kurs i psykoprofylax, 7. utvärdering av Cardiff- och TSN-metoden sker, 8. resurser anslås för mer forskning kring föriossningsvården. Cardiffmelodeninnebär enligt motionärerna en tidsplanering av förlossningen och TSN-metodenalt impulser lill ryggmärgen bryter värksmärtorna. 1 molionen 1977/78:1512 anförs bl. a. all riksdagsbeslut skall förverkligas snabbare följande behövs. Utökad forskning om metoder för smärtlindring och om behovet av deolika metoderna. En offentlig redovisning av hur resurserna för smärtlindring byggs uti olika sjukvårdsområden. Nya anvisningar till sjukvårdshuvudmännen från angåendesmärtlindring vid förlossning. En plan för utbyggnaden av resurser för smärtlindring vid förlossningi hela landet, innefattande organisation, utbildning och fördelning avpersonal, utbyggnad av mödrahälsovård och psykoprofylaxkurser, införande avolika metoder för smärtlindring m. m. SoU 1978/79:8 5 Anvisningarom och metoder för smärthndring vid förlossning 1 ett cirkulär (MF 1969:69) harsocialstyrelsen getl råd och anvisningar rörande smärtlindring vid förlossning.Enligt cirkuläret skall barnaföderskans önskan belräffande smärtlindring vidföriossning tillgodoses i den utsträckning medicinska skäl medger.Smärtlindring skall ges i enlighet med den ansvarige läkarens intentioner, ochdet ankommer på denne atl göra tjänstgörande barnmorskor förtrogna med de fördem nya smärilindringsmetoder som han önskar skall komma till användning. Denansvarige läkaren skall utfärda skriftlig instruktion för föriossningsavdelningbelräffande den smärilindringsmetodik som flr användas av barnmorska. Försmärtlindring vid förlossning används olika metoder. De metoder som särskiltvarit aktuella i diskussionen om smärtlindring vid föriossning ärpudendusblockaden, som avser bedövning av en nerv i bäckenbotten,paracervikalblockaden,som avser bedövning av området kring livmoderhalsen,samt epiduralanestesin (ryggbedövning). Pudendusblockaden fär läggas avbarnmorska. Utbildning häri innefattas i en läroplan för barnmorskeutbildningen,som fastställdes av , samt i en utbildningsplan ochkursplaner föt" kompletteringsutbildning i smärtlindring vid föriossningför barnmorskor'med äldre studiegång, som fastställts av år1976. Nämnda läroplan och planer för kompletteringsutbildning har utarbetatsmol bakgrund av bl. Paracervikalblockaden ochepiduralanestesin är de mest effektiva men samlidigl mest avancerade metoderna.Paracervikalblockaden fär inte ges självständigt av barnmorska. Det föreliggerdock inte hinder för alt den ansvarige läkaren skulle kunna anförtro åtbarnmorska att ge paracervikal-blockad efter särskild utbildning.Epiduralaneslesi bör inledas av aneslesilä-kare. När bedövningen stabiliseratskan patienten passas av barnmorska med ovannämnd utbildning. 1betänkandena SoU 1971:40 och 1976/77:6 har lämnats närmare redogörelser förorganisationen av och verksamhelen inom föriossningsvården. På förslag av socialutskottet i betänkandet SoU1971:40 uttalade atl smärtlindring vid förlossning är ett rimliglkrav som varje kvinna som så önskar skall fä uppfyllt. Motioner omsmärtlindring vid förlossning har därefter behandlats av utskottet (SoU1974:38), (SoU 1975/ 76:14), (SoU 1976/77:6) saml (SoU1977/78:13). Utskottet, som gjorde de behandlademotionerna till föremål för remissbehandling, anförde i betänkandet SoU1976/77:6 bl. a. följande: Av den redovisning som lämnas i tidigare avsnitt avbetänkandet framgår att en rad åtgärder vidtagits i syfte atl 1971 årsriksdagsutlalande skall fä 1* 1978/79. SoU 1978/79:8 6 effekt.Klara förbättringar i fråga om möjligheterna för kvinnor att fä smärtlindringvid föriossning har också kommit till stånd. måste emellertidkonstaleras atl del krävs fortsatta, intensiva insatser för all del mål somställdes upp 1971 - all varje kvinna sotn så önskar kan fä smärtlindring vidföriossning - skall nås så snabbi som möjligt. Utskottet förutsätter atl manvid tilldelningen av läkartjänster liksom vid fördelningen av resurser påsjukvårdsområdet beaktar riksdagsutlalande. Det bör vara en angelägenuppgift försocialstyrelsenali kontinuerligt inhämta,sammanställa och redovisauppgifter om utvecklingen inom de olika landstingsområdena då del gällerresurserna för smärtlindring vid föriossning samt atl informerasjukvårdshuvudmännen om de ytterligare insatser som enligt socialstyrelsensmening behöver göras för alt riksdagsutlalande skall förverkligas.Utskottet vill här även framhålla, att man vid organiserandet avföriossningsvården bör beakta angelägenheten av atl det för kvinnor i t. ex.glesbygder - vilka inte kan förutses fl förlossningsvård med de mestkvalificerade metoderna för smärtlindring nära hemorten - finns möjlighet all istället välja en mindre specialiserad men närbelägen förlossningsvård. Ulskotlelföreslog avslag på motionerna, vilket också blev beslut. 1 det avgivna betänkandet SoU 1977/78:13erinrade ulskollel om att regeringen- mot bakgrund av bl. a. utskottetsuttalanden i betänkandet SoU 1976/77:6 - genom beslut uppdragit åtsocialstyrelsen att kontinuerligt inhämta, sammanställa och redovisa uppgifterom utvecklingen och planerna inom de olika sjukvårdsområdena i fråga omresurser för smärtlindring vid förlossning, alt följa forskningen inom områdetoch fortlöpande informera sjukvårdshuvudmännen om nya rön och hur de kanförverkligas i det praktiska sjukvårdsarbetet saml alt jämväl i övrigt beaktavad utskottet anfört i nämnda betänkande. Utskottet anförde bl. Siffermaterial, som utskottet redovisat i eltföregående avsnitt (s. 7), visar alt andelen kvinnor som erhåller smärtlindringined de tnest effektiva metoderna - epiduralaneslesi och paracervikalblockad -fortlöpande ökar men alt denna andel är liten. Om man emellertidräknade samman andelen kvinnor som förlösts genom kejsarsnitt, vilket sker vidnarkos, eller som erhållit smärtlindring genom pudendusblockad, vilken gersmärtlindring i slutskedet av föriossningen, visar siffermaterialet att numeranärmare av kvinnorna erhåller smärtlindring med metoder som ansesverkningsfulla. Molsvarande siffror lorde ha varit . Denökning av verksamheten med smärtlindring vid förlossning som nämndasiffermaterial ulvisar tar utskotiei till intäkt för alt sjukvårdshuvudmännengör särskilda insatser för alt del uppställda målet skall nås. Med hänsynhärtill och till den uppföljning av verksamheten med smärtlindring vidförlossning som i enlighet med regeringens ovannämnda uppdrag sker inomsocialstyrelsen anser utskottet all molionen 1976/77:719 i här aktuella delaroch molionen 1976/77:1116 inte påkallar någon åtgärd av . Påförslag av utskottet avslog nämnda motioner. SoU 1978/79:8 7 Socialstyrelsensrapport om smärtlindring vid Jörlossning Med anledning av regeringens ovannämnda uppdrag år1976 åt att följa frågan om smärtlindring vid föriossning harsocialstyrelsen till överiämnat en inommyndigheten upprättad lägesrapport om smärtlindring vid föriossning. a. en redovisning av de synpunkler som ledde till riksdagensbeslut och den utveckling inom området för smärtlindring vid föriossningsom skett efter detta beslut. Den visar att utvecklingen gått relativt långsamtoch att möjligheterna att få effektiv smärtlindring är ojämnt fördelade Överlandet. Vid vissa sjukhus är de myckel goda, vid andra mera begränsade. Vidareinnehåller rapporten en kartläggning över vissa faktorer av betydelse för denframtida utvecklingen inom området och en bedömning av resursbehovet försmärtlindring. Avslutningsvis återfinns i rapporten en redovisning av deåtgärder som vidtagit eller planerat. 1 denna del anförs irapporten följande. Enligt uppfattning nu liksomtidigare är effektiv smärtlindring ett lika viktigt led i förlossningsvårdensom föriossningsförberedelse i den basala mödrahälsovården. Målet bör vara altalla blivande mödrar under graviditeten skall fl psykologiskföriossningsförberedelse och under förlossningen smärtlindring avpassad eftervars och ens behov. Vidalla former av effektiv obsleirisk smärtlindring finns en viss risk förkomplikationer, som om de inte upptäcks och behandlas, kan blifariiga för modern eller barnet. För atl göra riskerna så små som möjligt börkvalificerad obsleirisk analgesi med i första hand paracervikal- ellerepidu-ralblockad endast ges vid föriossningsenheler med adekvat utrustning förövervakning av foslrel (kardioiokograO och omedelbar tillgång lillobstetri-ker, aneslesiolog och helst även barnläkare dygnet runt. Dessa villkoruppfylls i regel endast vid region- och länssjukhus samt vid länsdelssjukhusmed utbyggd kvinnoklinik. Resurser alt ge effektiv smärtlindring medbetryggande säkerhet saknas oftast vid de minsta enheterna. Socialstyrelsenföljer fortlöpande utvecklingen på området via rapporteringen till delmedicinska födelseregistret. En revision av journalsystemet och MFM (MFM =dets. k. medicinska födelsemeddelandet till medicinskafödelseregister) pågår i syfte atl underiälla rapporteringen samt all begränsainsamlingen till relevanta dala. Revisionen syftar bl. a. lill all förbättraålerföringen av uppgifter om använda smärilindringsmetoder och deras effekter.Det nya journal- och meddelandesysiemet beräknas kunna införas från 1 januari1979. Inomsocialstyrelsen pågår också en utredning om mödrahälsovårdens organisation.Denna utredning kommer bl. a. atl föreslå elt utvidgat psyko-sociali innehåll igraviditetsvården och atl den nuvarande mödraundervis-ningen utvecklas lill enföräldrautbildning där båda föräldrarna får tillfälle all i mindre gruppersamtala om graviditet, föriossning och föräldraskap. Ulredningen, som bl. a.behandlar förberedelse för föriossningen, beräknas lägga fram sitt belänkandeunder 1978. 1syfte atl påskynda utvecklingen ytteriigare har vidtagit ellerplanerat att genomföra en rad åtgärder. SoU 1978/79:8 8 har således givit en expertgrupp iuppdrag all omarbeta tidigare utgivet cirkulär om smärtlindring vid föriossning(MF 1969:69). Expertgruppen består av representanter för verksamhetsområdenagyneko-logi och obstetrik, anesiesiologi och barnmedicin saml barnmorskekåren.Uppdraget beräknas vara slutfört . Socialstyrelsenhar vidare i skrivelse till NLV (NLV = vidareutbildning)anförl alt styrelsen anser det angeläget med en översyn av de kurser NLV gerinom gynekologi och obstetrik, pediatrik och anesiesiologi vilka är avbetydelse för en god smärtlindringsservice under föriossning. Kurserna bör ihögre grad än ges en sådan inriktning atl de berördaspecialisternas kunskaper i obsleirisk anestesi och dennas effekter på mor ochbarn förbättras. Motbakgrund av den nya högskolereformen är bl. a. barnmorskeutbildningen föremålför översyn. avser i samband därmed atl precisera de krav somföriossningsvården kommer att ställa på yrkesutövarna: för barnmorskorna bl.a. då del gäller insatser för smärtlindring vid föriossning. Undersökningar föratl kunna öka antalet utbildningsplatser pågår inom styrelsen. Socialstyrelsenavseratt i skrivelse lill Universitets- och föreslå attkompletteringsutbildningen för barnmorskor enligt äldre studiegång blir enreguljär kompletteringsutbildning (vidareutbildning) inom högskolan. Dennautbildning sker nu i form av fortbildning i huvudmannens regi. Ellsyfte vid fördelning av nya läkartjänster har varilalt uppnå en rimlig fördelning av de ökade läkarresurserna mellan landets olikasjukvårdsområden. Ett grundmotiv bakom läkarfördelnings-programmetskonstruktion är att inte flera tjänster skall inrättas än vad som svarar mol tillgången.På sikt dimensioneras vidareutbildningen så alt balans uppnås mellan behov ochefterfrågan. För atl klarlägga sjukvårdsenheternas totala behov avspecialistkompelenla läkare har styrelsen uppmanat sjukvårdshuvudmännen attgenomföra en bemanningsplanering om detta inte gjoris tidigare. Enligtsocialstyrelsens uppfattning är den formella ijänstelillgången f. n. relativtväl balanserad totalt sett mellan olika regioner. Delta ulgör en viktig grundför att en förbättrad smärtlindring vid förlossning skall kunna ges pålikartade villkor över hela landet. Läkarbemanningen har emellertid vidflertalet enheter numera nått en sådan nivå atl styrelsen vid kommandefördelning av tillgängliga läkarresurser finner alt framställningar, som görsmol bakgrund av en aktuell plan för förbättrad smärtlindring vid föriossning,bör prioriteras ytterligare. Sjukvårdshuvudmännen kommer genom särskildskrivelse alt informeras härom och delges denna rapport. Styrelsenkommer även i anslutning till nästa fördelningsomgång (ansökningsblan-keiierm.m. sänds ut )ati samla in uppgifterom resurs-ochplaneringsläget belräffande smärtlindring vid föriossning. Mot bakgrund avviklen av lokall bedriven fortbildning kommer även uppgifter om dessa kurser atlinhämtas. Slutligenavser styrelsen alt informera samtliga förlossningsenheter om ovanståendeförfrågan angående smärtlindring inom föriossningsvården som dedelges denna rapport. Vid denna förfrågan kommer speciellt den stora skillnadenbeträffande lillämpningen av olika smärtlindringsmetoder saml utbildningen iobsleirisk anestesi alt uppmärksammas. Styrelsenkommeräven i fortsättningen att genom sina föredragande läkare inomverksamhetsområdet gynekologi och obstetrik samt ledamöterna av SoU 1978/79:8 9 vetenskapliga råd fortlöpande följa den vetenskapliga utvecklingen inomområdet. Rapporten avslutas med slutkommentaren atlsocialstyrelsens samman-vägda bedömning är atl goda förulsätiningar nu finnsför en fortsall utveckling mot det mål angående smärtlindring vid förlossningsom uttalande angav men atl utvecklingstakten bestäms bl. a. avde samhällsekonomiska ramarna. Förbättringav kontakterna mellan föräldrar och barn i förlossningsvården och BB-vården I motionen 1977/78:1081 av ()påpekas bl. a. att den första kontakten med barnet är myckel viktig för bådeföräldrars och barns utveckling även god relation till varandra samt att storaframsteg gjorts för att förbättra kontakterna mellanföräldrar och barn i förlossningsvården och under BB-tiden på del sättet atlbarnet får stanna kvar hos föräldrarna - på vissa sjukhusunder äel - efter förlossningen. Motionärenpåpekar vidare bl. a. att det finns möjligheter att ha samvård på praktiskttaget alla BB-avdelningar även om mammorna måste be om det och det inte antasatl omföderskor behöver det saml anför bl. a. följande. Åtskilligt mer kan dock göras för alt förbättrakontakterna underde första dagarna. Samvård borde vara en självklarhet även föromföderskor och betraktas som ett sätt att förstärka relationerna mor-barn. Samvård är dessutom ytterst arbetskraftsbesparande. Papporna borde få lära sig atlsköta sina barn på BB på samma sätt som mammorna för att även de skall kunnautveckla en relation lill sina barn. Medicinalstyrelsensanvisningar för spädbarnsvården på .förlossningsanstalt Dåvarande medicinalstyrelsen har i juni 1960utfärdat ett cirkulär med råd och anvisningar för spädbarnsvården påföriossningsanstalt (MF 1960:40). Anvisningarna är avsedda som vägledning förolika personalgrupper på förlossningsanslalterna m. fl. och skall flnnastillgängliga på varje avdelning på föriossningsanstalt. 1 ett avsnitt medallmänna synpunkler på vården anförs bl. a. följande. Barnsängstiden är en myckel viktiganpassningsperiod för modern och detta gäller ej endast amningen av barnet. Honbör av avdelningspersonalen givas allt det stöd som är möjligl förunderiättande av denna anpassning. Modern - särskilt en förstföderska - bör avsakkunnig person instrueras i vården av sitt barn, så atl hon själv underuppsikt mycket snart kan börja utföra åtminstone blöjbyte ocheftermiddagsskötning och få en ökad vana att laga hand om sitt barn. Hon kan påså sätt gradvis få överta ansvaret för SoU 1978/79:8 10 barnetsvård, vilket kommer att förbereda och underiälla övergången till vården ihemmet efter utskrivningen. Alt modern på elt tidigt stadium får en allmän godkontakt med barnet är härvid av utomordentligt stor betydelse. Anpassningmellan mor och barn kan för mången moder väsentligen underiättas genom att barnsängenslår inne hos modem antingen dygnet runt ("intill-rum") eller endastpå dagarna (modifierat "intill-rum"). Skötseln av barnet sker dåalltid inne hos modern och så snart det befinns lämpligt övertager honskolningarna och den allmänna vården. Modern blir tidigt van vid det nyföddabarnels beleende och den känslomässiga samhörigheten mellan mor och barngynnas. Del måste framhållas, att - vilken vårdform som än generellt användespå en avdelning - del är av betydelse, alt åtminstone en viss individualiseringgenomföres i vården.