bet · G201FiU35 · 1978-12-31 00:00:00 — 5. beträffande lag omskatteutjämningsbidrag att med avslag på motionerna 1978/79: 2306yrkandet 3 och 1978/79: 2370 antar vid propositionen som bilaga 3.1 fogatförslag till lag om skatteutjämningsbidrag med den ändringen att 6 § erhållerföljande lydelse: 6§ För kommun gäller nedan angiven skattekraft i procent avmedel-skattekraften som grundgaranti. Grundgaranti: skattekraft i procent av medelskattekraften , , , , , , , och , , , och Äneby, , , , och FiU1978/79: 35 Grundgaranti: skattekraft i procent av medelskattekraften Samtiiga utom , och , , , , , , , , , , och , , , , , , , , , , och , , , , , och , , Ljusnars-berg och , , , och , , , , och , , , och , , och Åre FiU 1978/79: 35 Grundgaranti: skattekraft i procent av medelskattekraften , , , och FiU 1978/79:35 47 BIDRAGOCH ERSÄTTNINGAR TILL KOMMUNERNA Ersättningtill för mistad tolag. Utskottet tillstyr ker regeringens i propositionen 100 bilaga 11 (budgetdepartementet) un der punkten D 1 (s. 81) framlagda förslag och hemställer att till Ersättning till Trelleborgskommun jör mistad tolag för /80 anvisar ett förslagsanslag av890 . Skatteutjämningsbidragtill kommunerna m. m. I propositionen 100 bilaga 11 (budgetdepartementet) har regeruigen under punkten D 2 fö reslagit att i avvaktan på särskild proposition i ämnet till Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m. m. för /80 beräkna ett förslagsanslag av 3 . Därefterhar regeringen i propositionen 95 bilaga 3 under punkten 1 (D 2 s. 47)föreslagit att till Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m. m. /80 anvisa ett förslagsanslag av 5 . I detta sammanhang behandlar utskottet motionen2306 av m. fl. (m) i vad avser yrkandet 4 vari med hänvisningtill motiveringen i motionen 2349 hemställs att under punkten D 2Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m. m. för /80 anvisar ettförslagsanslag av 4 . Ordinarie och extra skatteutjämningsbidrag uppgårunder till sammanlagt 4 009 milj. kr. beräknas desammanlagda bidragen uppgå till ca 6 640 milj. kr. Extra skatteutjämningsbidragingår då med 115 milj. kr. för vartdera året. Hälften av beloppen för resp.kalenderår 1979 och 1980, 5 325 milj. kr., utbetalas under budgetåret, varförföredraganden föreslår att anslaget förs upp med detta belopp. Imotionen 2306 (m) yrkandet 4 föreslås att anvisar ett anslag av 4 965milj. Detta är en följd av motionärernas förslag attskatteutjämningsreformen skall genomföras etappvis av istället för de i propositionen föreslagna två åren. Utskottethar under ptmkten A i detta betänkande tillstyrkt att reformen införs i tvåetapper, . FiU 1978/79: 35 48 aktiigenatt det i propositionen föreslagna anslaget anvisas och avstyrker motionen2306 yrkandet 4. Utskottet har ingenerinran mot vad som i propositionen anförts om formerna för beräkningarna avåldersstrukturfaktom och tillförsäkrad skattekraft. att med bifall till propositionen och medavslag på motionen 1978/79: 2306 yrkandet 4 till Skatteutjämningsbidrag tillkommunerna m. m. för /80 anvisar ett förslagsanslag av . Skattebortfallsbidragtill kommuner m. fl. Regeringen har i proposi tionen 100 bilaga 11 under punkten D 3 (s. 8283) föreslagit att till Skattebortfallsbidrag till kommuner m. fl. för / 80 anvisa ett förslagsanslag av . Utskottet tillstyrker regeringens i propositionen100 bilaga 11 under punkten D 3 framlagda förslag och hemställer att till Skattebortfallsbidrag tillkommuner m. fl. för /80 anvisar ett. Kompensationtill kommuner m. fl. 1 anledning av skattere form. Regeringen har i propositionen 100 bilaga 11 under punkten D 4 (s. 8384) föreslagit att till Kompensation till kommuner m. fl. i anledning av skattereform för /80 an visa ett förslagsanslag av 2 . Utskottet behandlar i detta sammanhang den underallmänna motionstiden väckta motionen 1108 av m. fl. (m) i vad avseryrkandet 3, vari hemställs att i vad gäller kompensation tillkommuner m. fl. beviljar ett i förhållande till förslaget i budgetpropositionenmed 450 milj. kr. reducerat anslag i enlighet med vad i motionen anförts. Den motivering som anförs för yrkandet 3 i motionen1108 (m) är att kommuner och landstingskommuner inte hållit överenskommelsenmellan regeringen och kommunförbunden i vad avser den kommunala konsumtionensvolymutveckling . Enligt preliminära siffror skulle den kommunalakonsumtionen ha ökat i stället för de som angivits iöverenskommelsen. Beloppet 450 milj. kr. FiU 1978/79: 35 49 eftersomdet ungefär motsvarar av dén kommunala konsumtionen. Utskottethar (bl. a. i detta betänkande) framhållit det angelägna iatt enskilda kommuner och landstingskommuner gör alla ansträngningar för attleva upp till innehållet i de överenskommelser som träffas. Detta förtjänarytterligare understrykas då beräkningarna i den reviderade nationalbudgeten(prop. 1978/79:150 bilaga 1.1) visar att den kommunala konsumtionen år 1979torde komma att öka . Utskottet har emellertid under en tidigare punkt ibetänkandet konstaterat att överenskommelserna inte kan utgöra några ijuridisk mening bindande uppgörelser. Vidare har utskottet inte ansett detlämpligt att till överenskommelserna koppla direkta sanktioner mot de kommuneroch landstingskommuner som bryter överenskommelserna. Eftersom i det aktuellafallet frågan om sanktioner över huvud taget inte berörs i överenskommelsen ochdå inga villkor stipulerats för erhållande av bidrag finner utskottet frånallmänna utgångspunkter den i motionen föreslagna åtgärden mycket diskutabel. Detär enligt utskottets mening vidare tveksamt om medel på det sätt som föreslås imotionen kan tas från ett helt annat bidragssystem än det som är en följd avden aktuella överenskommelsen. I det bidragssystem som berörs av motionärernasyrkande skulle den föreslagna anslagsminskningen helt kullkasta tekniken förframräknande av bidrag från anslaget. Motionärerna har inte angivit hur dennateknik skall förändras. Inte heller har motionärerna diskuterat huruvida allakommuners resurstillskott från förevarande anslag skall reduceras likformigteller om bidragsminskningen skall sättas i relation till de enskilda kommunernasresp. landstingskommunemas konsumtionsökning , en fråga som enligtutskottets mening bort ha viss relevans för det problem motionärerna behandlar. Med det anförda avstyrkerutskottet motionen 1108 yrkandet 3. att med bifall till propositionen1978/79: 100 bilaga 11 punkten D4 och med avslag på motionen 1978/79: 1108 yrkandet3 till Kompensation till kommuner m. fl. i anledning av skattereformför /80 anvisar ett förslagsanslag av 2 . 6.Särskilt statsbidrag till kommuner och landstingskommuner under år 1979.Regeringen har i propositionen 100 bilaga 11 under punkten D 5 (s. 8485)föreslagit att till Särskilt statsbidrag till kommuner ochlandstingskommuner för /80 anvisa ettförslagsanslag av . Detföreslagna anslaget är en konsekvens av beslut att särskiltstatsbidrag skall utgå till kommuner och landstingskommuner 4 1978/79. FiU 1978/79: 35 50 underår 1979 med totalt 980 milj. kr. 1978/79: 26, FiU 1978/79: 8, rskr1978/79: 67). Hälften av detta belopp har redan anvisats för budgetåret1978/79. Det nu föreslagna anslaget avser bidrag som skall utbetalas för . att till Särskilt statsbidrag tillkommuner och landstingskommuner för /80 anvisarett förslagsanslag av . 7.Särskilt statsbidrag till landstingskommuner m. fl. propositionen 95 bilaga 3har regeringen under punkten 1 (D 6 s. 7) föreslagit att tillSärskilt statsbidrag till landstingskommuner m. fl. /80 anvisa ett förslagsanslag av . Som utskottet angivit under punkten C 2 i dettabetänkande har i propositionen ett slopande av kommunernas ersättning förbidragsförskotten kopplats samman med frågan om en eventuell förlängning avdet särskilda bidrag till kommuner och landstingskommuner om ca 980 milj. kr.som utgår . Detsärskilda bidraget är ett resultat av överenskommelsen mellan regeringen ochde båda kommunförbunden . Bidraget har utformats så att det harviss skatteutjämnande effekt, överenskommelsen innebär att kommuner ochlandstingskommuner får ett tillägg på av medelskattekraftentill nuvarande skattekraftsgaranti . För att de kommuner ochlandstingskommuner som ligger utanför skatteutjämningssystemet också skall fåett visst stöd, gäller att bidraget skall utgå med lägst . per invånare.För de kommuner och landstingskommuner som får bidrag enligt regeln om visstbelopp per invånare utgår totalt ca 280 milj. kr. Deca 700 milj. kr. av det särskilda bidraget som går till kommuner ochlandstingskommuner inom skatteutjämningssystemet avräknas enligt förslaget ipropositionen mot den höjning av skatteutjämningsbidragen som föreslås. Genomden spärregel som införs tillförsäkras kommuner och landstingskommuner år 1980en skattekraft som är minst en halv procentenhet högre än den garanteradeskattekraften enligt ordinarie skatteutjämningsbidrag och särskiltbidrag. Förstärkningen av skatteutjämningsbidragen ger dock ingen kompensationtill de kommuner och landstingskommuner som får bidrag enligt45-kronorsregeln och som kommer utanför skatteutjämningen även efter reformen.Slopandet av kommunemas ersättningar till staten för bi- FiU 1978/79: 35 51 dragsförskottenger emellertid en budgetförstärkning för kommunema inom den berörda gruppen,varför det särskilda bidraget inte föreslås förnyat för för kommunema. Landstingskommunernaoch de landstingsfria kommunerna, i vad avser den landstingskommunala delen avverksamheten, berörs inte av den slopade ersättningen för bidragsförskotten.Därför föreslås att ett nytt särskilt bidrag införs övergångsvis för om45 kr. per invånare till de landstingskommuner och landstingsfria kommuner sominte erhåller skatteutjämningsbidrag . Medelsbehovet för kalenderåret1980 beräknas till ca 100 milj. kr., varav hälften utbetalas under budgetåret1979/80. Utskottethar inget att erinra mot regeringens förslag och hemställer att till Särskilt statsbidrag tilllandstingskommuner m. fl. för /80 anvisar ett förslagsanslagav . 8.Statsbidrag till kommunemas kostnader för kommunala taxeringsrevisorer.Regeringen har i propositionen 95 bilaga 3 under punkten 2 (s. 79) föreslagitriksdagen att godkänna vad som i propositionen förordats om upphörande av densärskilda statsbidragsgivningen för kommunala taxeringsrevisorer. tillstyrker i enlighet medskatteutskottets yttrande (SkU 1978/79: 5 y) regeringens förslag och hemställer att godkänner vad som förordats ipropositionen om upphörande av den särskilda statsbidragsgivningen för kommunalataxeringsrevisorer. FiU 1978/79: 35 52 Bidrag till driften av grundskolor m. m. Bidragtill byggnadsarbeten inom skolväsendet m. m. Bidrag till undervisningsmaterielinom gymnasieskolan m. m. Regeringen har i propositionen 95 bilaga 4() efter föredragning av statsrådet att 1. bemyndiga regeringen attmeddela bestämmelser om statsbidrag till kostnader för uppförande av elevhem ienlighet med vad som förordats i propositionen, 2. besluta om avveckhng avstatsbidragen till bostäder för lärare, audivisuell utrustning, inventarier iteknikverkstad samt undervisningsmateriel för viss utbildning inomgymnasieskolan och högskolan i enlighet med vad som förordats i propositionen. I detta sammanhang behandlar utskottet de frånutbildningsutskottet med eget yttrande överlämnade motionerna 805av m. fl. (vpk) vari hemställs 1. att som sin meningger regeringen till känna att staten bör ikläda sig kostnaderna för denkommunala skolverksamheten, 2. att, därest avslåryrkandet 1, hos regeringen hemställer om förslag till ett nyttstatsbidragssystem så att kommunerna ekonomiskt kan förverkliga SIA-skolan, 3. att som sin meningger regeringen till känna att statsbidrag bör utgå för skolkuratorer ochskolpsykologer varvid delningstalet 1 000 elever per tjänst bör gälla, 1380 av m. fl. (m) vari hemställsatt beslutar att hos regeringen hemställa om klargörande av statensoch kommunernas ansvar för den samlade personalpolitiken på skolområdet isyfte att få ett åtgärdsprogram, 1385 av m. fl. (m, c) varihemställs att beslutar uttala att bestämmelserna under p. C 29Bidrag till undervisningsmateriel inom gymnasieskolan m. m. och motsvarandebestämmelser beträffande enskilda yrkesskolor bör ändras så att anslag skallkunna lämnas till anskaffande av undervisningsmateriel, 1900av (apk) och (apk) vari hemställs 1. att hemställer hosregeringen om förslag syftande till att staten övertar det ekonomiska ansvaretför , 2. att hemställer hosregeringen om att resurser förstärks så att utbildningsmässigskiktnmg av eleverna upphör, 3. att som sin meningger regeringen till känna vad som i övrigt framhålls i motionen. FiU 1978/79: 35 53 har yttrat sig över bilaga 4till propositionen (UbU 1978/79: 1 y). Fyraunder den allmänna motionstiden väckta och till utbildningsutskottetremitterade motioner, nämligen 1978/79: 805, 1380, 1385 och 1900 harutbildningsutskottet behandlat i detta sammanhang. Med överlämnande av dessafyra motioner anför utbildningsutskottet följande: 1.Bidrag till driften av grundskolor m. m. Enligt propositionen bör de nuvarandeutbetalningsreglerna för grundskolebidraget bibehållas oförändrade. Detsammagäller bestämmelserna om statsbidrag till kommunemas kostnader förarbetsgivaravgifter på lärarnas löner. finner ingenanledning till erinran häremot. Utskottettillstyrker att statsbidragen till kommunernas kostnader för ersättning tilllärare för förrättning, tjänsteresa, flyttningskostnader och vissasjukvårdskostnader enligt förordningen (1962: 626) om bestridande av vissakostnader på skolväsendets område slopas. Enligtmotionen 1978/79: 1900 bör (yrkandet 1) staten helt överta det ekonomiskaansvaret för och resurser förstärkas så attutbildningsmässig skiktning av eleverna upphör (yrkandet 2). Imotionen 1978/79: 805 yrkas att som sin mening skall ge regeringentill känna att staten bör ikläda sig kostnaderna för den kommunalaskolverksamheten (yrkandet 1) eller, om detta yrkande inte bifalles, attriksdagen hos regeringen hemställer om förslag till ett nytt statsbidragssystemså att kommunerna ekonomiskt kan förverkliga SIA-skolan (yrkandet 2). Riksdagenantog ett nytt system för statsbidrag till (prop.1977/78: 85, UbU 1977/78: 21, rskr 1977/78: 260). Statsbidraget är anpassat tillreformeringen av skolans inre arbete. Utgångspunkten har varit att man inom eni stort sett oförändrad kostnadsram för staten skall öka det lokala inflytandetpä användningen av statsbidraget samt att kostnadsfördelningen mellan stat ochkommun skall bibehållas oförändrad (UbU 1977/78:21 s. 11). harsåledes beslutat om ett nytt statsbidragssystem och därvid tagitställning till frågan om fördelningen av kostnaderna för skolväsendet mellanstat och kommun. Utskottet föreslår att finanutskottet avstyrker motionerna1978/79: 805 yrkandet 1 och 1978/79: 1900 yrkandet 1. Detnya statsbidragsssytemet skall följas upp och utvärderas av (). I avvaktan på denna utvärdering bör några förändringar avbidragssystemet inte beslutas. bör därför avstyrka ävenyrkandet 2 i motionen 1978/79: 805. Kommunernahar genom det nya statsbidragssystemet fått större möjligheter att disponeraresurser för stöd och stimulans till de elever som har svårigheter i skolarbetet.Det ankommer pä skolmyndigheterna att uppmärksamma hur kommunerna använder sinnyvunna frihet att disponera statsbidragen och se till att enutbildningsmässig skiktning av eleverna inte förekommer. Utskottet föreslår attfinansutskottet avstyrker yrkandet 2 i motionen 1978/79: 1900. FiU 1978/79: 35 54 I motionen 1978/79: 1900 yrkas vidare att riksdagensom sin mening skall ge regeringen till känna vad som i övrigt framhålls imotionen. Utskottet anser för sin del att det saknas anledning att bifallayrkandet. bör därför avstyrka yrkandet 3 i motionen 1978/79:1900. Ettnytt specialdestinerat statsbidrag, nämligen till bestridande av kostnader förskolkuratorer och skolpsykologer, föreslås i motionen 1978/79: 805 (yrkandet3). Utskottetdelar regeringen uppfattning att nya specialdestinerade statsbidrag inte börinföras. bör därför avstyrka även yrkandet 3 i motionen1978/79: 805. Utbildningsutskottetframhöll att kommunerna i sin egenskap av huvudman för skolväsendet harsamma arbetsgivaransvar beträffande kommunalt anställda lärare som beträffandeövriga arbetstagare i kommunens tjänst (jfr UbU 1973: 44 s. 5, rskr 1973: 311).Kommunerna måste därför, såsom i yttrande över 1969års personalvårdsutredning har uttalat, sörja för erforderliga personalvårdsinsatseräven för lärarpersonalen. Riksdagenhar, som tidigare nämnts, beslutat om ett nytt statsbidrag till (prop. 1977/78:85, UbU 1977/78:21, rskr 1977/78: 260). Därvid uttaladeutbildningsutskottet bl. a. att inga principiella hinder torde föreligga atttäcka arbetsvårdsåtgärder och omplaceringar för lärare och skolledare via dets. k. tilläggsbidraget som är en del av det nya statsbidraget till grundskolan.Detta förutsätter dock enligt utskottet att bidragsschablonen höjs samtidigtsom möjligheten att utnyttja anslaget Lönekostnader vid viss omskolning ochomplacering under åttonde huvudtiteln begränsas i motsvarande mån. Från dettasenare anslag bekostas viss arbetsvårdsverksamhet för bl. a. lärare.Enligt utskottet krävs överläggningar mellan staten och Svenska kommunförbundet.SÖ har med anledning av uttalande fått i uppdrag att efter samrådmed statens personalnämnd och överläggningar med Svenska kommunförbundetinkomma med förslag till bestämmelser i den aktuella frågan. SÖ har i skrivelseden inkommit med förslag till bestämmelser i anledning avuppdraget. Både SÖ och ställer sig tveksamma till atttilläggsbidraget skulle nyttjas för att täcka vissa kostnader föromplaceringsåtgärder för lärare. Enligt proposhionen 1978/79: 95 böralternativa förslag till finansieringen av arbetsvårdsåtgärder för lärareövervägas. Resultatet av dessa överväganden skall redovisas . Imotionen 1978/79: 1380 hävdas att det måste skapas större klarhet om statensoch kommunernas ansvar för den samlade personalpolitiken på skolområdet i syfteatt få ett åtgärdsprogram. Utskottet har som påpekats tidigare framhållitatt primärkommunen i sin egenskap av huvudman för skolväsendet i kommunen harsamma arbetsgivaransvar beträffande sina anställda lärare som beträffandeövriga arbetstagare i kommunens tjänst (UbU 1977/78: 21 s. 20). Kommunerna harsåledes ansvaret för den samlade personalpolitiken på skolområdet. n. dels genom att bekosta viss arbetsvårdsverksamhet, dels genomadministrativa insatser för arbetsvärd och omplaceringar. Utskottet har erfaritatt frågor om finansiering och administration av arbetsvårdsåtgärder förlärare bereds inom i samarbete med Svenska kommunförbundet.Med anledning av vad utskottet här anfört anser utskottet att finansutskottetbör avstyrka motionen 1978/79: 1380. FiU 1978/79: 35 55 2.Bidrag till byggnadsarbeten inom skolväsendet m. m. Regeringen hemställer om bemyndigande att meddelanya bestämmelser om statsbidrag till kostnader för uppförande av elevhem.Utskottet tillstyrker att regeringen får detta bemyndigande. Denya bestämmelserna innebär att statsbidrag fr. o. m. skall utgåmed av de beräknade kostnaderna för anskaffande eller förhyrande avelevhem avsett för elever i grundskola och gymnasieskola samt för studerande ikommunal högskoleutbildning. När särskilda skäl föreligger bör emellertid efter beslut av regeringen i varje särskilt fall bidrag kunna utgå med 75 %av de beräknade kostnaderna. Bidrag till förhyrande av elevhem begränsasliksom till gymnasieskola och högskoleutbildning. Utbildningsutskottetanser att i enlighet med förslag i propositionen 1978/79:95 börbesluta om avveckling av statsbidragen till bostäder för lärare, audivisuellutrustning och inventarier i teknikverkstad. 3.Bidrag till undervisningsmateriel inom gymnasieskolan m, nt. Regeringen föreslår i fråga om statsbidraget tillförsta uppsättningen stadigvarande undervisningsmateriel för gymnasieskolan ochkommunal högskoleutbildning den ändringen att bidrag i fortsättningen endastbör utgå för naturvetenskaplig och fyraårig teknisk linje och närliggandespecialkurser, tvååriga yrkesinriktade linjer samt yrkesinriktade specialkurseroch högskoleutbildning i vad avser tekniska yrken och vårdyrken. Imotionen 1978/79: 1385 yrkas den ändringen av nuvarande bestämmelser attstatsbidrag också skall utgå för återanskaffning av undervisningsmateriel. Regeringenföreslår förstärkningar av skatteutjämningssystemet som till en mindre delskall finansieras genom avveckling av ett antal speciella bidrag. Utskottet,som i likhet med föredragande statsrådet finner att statsbidraget tillstadigvarande undervisningsmateriel inom gymnasieskolan utgör enstimulansfaktor och därför ej helt bör avskaffas, kan för sin del accepteraförslaget till ändrade statsbidragsregler med hänsyn till attskatteutjämningsbidragen reformeras. motionen 1978/79: 1385 yrkade ändringen, som innebär en betydande utvidgningav statsbidragstilldelningen, avstyrker utskottet. ansluter sig tillutbildningsutskottets ställningstaganden och hemställer 1. beträffande fördelningen avkostnaderna för skolväsendet mellan stat och kommun att avslårmotionerna 1978/79: 805 yrkandet 1 och 1978/79:1900 yrkandet 1, 2. beträffande förslag om nyttsystem för statsbidrag till att avslår motionen 1978/79:805 yrkandet 2, 3. beträffande förstärkning avgrimdskolans resurser att avslår motionen 1978/79:1900 yrkandet 2, FiU 1978/79: 35 56 4. beträffande statsbidrag förskolkuratorer och skolpsykologer att avslår motionen 1978/79: 805yrkandet 3, 5. beträffande tillkännagivande iövrigt till regeringen att avslår motionen 1978/79: 1900 yrkandet 3, 6. beträffande statens ochkommunernas ansvar för den samlade personalpolitiken på skolområdet attriksdagen avslår motionen 1978/79: 1380, 7. beträffande bidrag föråteranskaffning av imdervisningsmate-riel att avslår motionen1978/79: 1385, 8. beträffande visst bemyndigandeatt bemyndigar regeringen att meddela bestämmelser om statsbidragtill kostnader för uppförande av elevhem i enlighet med vad som förordats ipropositionen, 9. beträffande slopande av vissaspecialdestinerade statsbidrag att beslutar om avveckling avstatsbidragen till bostäder för lärare, audivisuell utrustning, inventarier iteknikverkstad samt undervisningsmateriel för viss utbildning inom gymnasieskolanoch högskolan i enlighet med vad som förordats i propositionen. FiU 1978/79: 35 57 1.Bidrag till kommunala avloppsreningsverk m. m. Regeringen har i propositionen100 bilaga 13 () föreslagit att i avvaktan påsärskild proposition i ämnet för /80 till Bidrag till kommunalaavloppsreningsverk m. m. beräkna ett förslagsanslag av . Därefterhar regeringen i propositionen 95 bilaga 5 () underpunkten 1 (H 13 s. 17) föreslagit att 1. godkänner de riktlinjer somanförts i propositionen i fråga om det framtida statliga stödet till kommunalaavloppsanläggningar, 2. medger att för budgetåret1979/80 statsbidrag till avloppsreningsverk får beviljas med sammanlagt högst90 , 3. till Bidrag till kommunalaavloppsreningsverk m. m. för /80 under tionde huvudtitelnanvisar ett förslagsanslag av . Propositionen innefattar, såvitt nu är i fråga, ettförslag om avveckling av de sjjecialdestinerade statsbidragen till kommunalaavloppsreningsverk. Det påpekas att bidraget till reningsverk tidigare haft enpåtaglig stimulanseffekt. Chefen för budgetdepartementet anser emellertid (s.92) att bidraget numera har mist sin stimulerande effekt då kommunema på gmndav miljövårdskrav är ålagda att bygga avloppsreningsverk som motsvarar kravenför högsta bidragsprocent. Nuvarande bidrag till avloppsreningsverk ansesdärför kunna avvecklas. En viss övergångstid bör dock medges så att kommunernakan anpassa planeringen efter de nya förutsättningarna. Bidrag enligtnuvarande regler bör därför kunna utgå för investeringar som igångsätts underår 1980. Fr. o. m. bör denna bidragsmöjlighet upphöra. Chefenför budgetdepartementet har vid sin bedömning samrått med chefen förjordbmksdepartementet, som i bilaga 5 till propositionen lägger fram förslagtill närmare riktlinjer för hur den planerade avvecklingen skall genomföras. Förinnevarande budgetår får statsbidrag till kommunala avloppsreningsverkbeviljas intill ett belopp av 90 milj. kr.