bet · G201SfU22 · 1978-12-31 00:00:00 — dels att det avsnitt av utskottets yttrande sombörjar på s. 10 med "har" och slutar mitt på s. 11med "till motionen." bort ha följande lydelse: mening framstår det som nödvändigt att regeringen ochLandstingsförbundet mycket noga följer upp överenskommelsen i nu aktuell del såatt det avsedda antalet platser verkligen kommer till. Dessutom är det angelägetatt man verkar för att det sker en successiv ökning av antalet anställda idenbefintliga långtidssjukvården. Man bör också överväga hurdet ökadeutbildningsbehovet för långtidssjukvården skall kunna tillgodoses. anfört bör med anledning av motionen 2489 ges regeringen till känna. delsatt utskottet under moment 2 bort hemställa att beträffande en uppföljning av den ipropositionen intagna överenskommelsen med bifall till motionen 1978/ 79:2489som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, beträffandeersättning vid ordination av distriktssköterska 3. avPer-Eric Ringaby (m) och () vilka anser dels att det avsnitt av utskottets yttrande på 14som börjar med "En utvidgning" och slutar med "motsvarandedel." bort ha följande lydelse: Enutvidgning av ersättningsrätten, som kan vara motiverad, skulle emellertidinnebära en ändring av den träffade överenskommelsen. Utskottetkan därför inte biträda förslaget om en omedelbar ändring av ersättningsrätten.Däremot anser utskottet att som sin mening bör ge regeringen tillkänna att, vid de kommande förhandlingarna mellan staten ochLandstingsförbundet om ersättning för tiden efter den nu , även sjukvårdande behandlingar som ordinerats avdistriktssköterska bör grunda rätt till ersättning från försäkringen. Motionen2490 i motsvarande del får härmed anses tillgodosedd. delsatt utskottet under moment 5 bort hemställa att beträffande ersättning vid ordinationav distriktssköterska med anledning av motionen 1978/79:2490, yrkandet SfU 1978/79:22 31 2,som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 4. avSven Aspling, , , , , och (alla s) vilka anser dels att det avsnitt av utskottels yttrande pä s.15 som börjar med "När utskottet" och slutar med "och2491." bort ha följande lydelse: Detbelopp som efter avdrag pä sjukpenningen för preliminär skatt och kostnader försjukhusvård återstår för personer med begränsade inkomster är enligt utskottetsmening otillräckligt för att ersätta inkomstbortfall vid sådan vård. För attäven dessa försäkrade genom sjukpenningen skall fl en godtagbar kompensationvid sjukhusvård förordar utskottet att en översyn sker av sjukförsäkringensbestämmelser om sjukpenningavdraget. Därvid bör undersökas om garantiregelnsutformning och förfarandet vid skatteavdraget på sjukpenningen behöver ändras.Det kan också finnas anledning att även göra åtskillnad mellan ä enasidan fastställande av reglerna för sjukpenningavdraget och å andra sidanbestämmelserna om sjukförsäkringens ersättning till sjukvårdshuvudmännen försjukhusvård. Syftet med översynen bör vara att tillförsäkra ävenlåginkomsttagare en godtagbar ersättning för inkomstbortfallet vidsjukhusvistelse. Det anförda innebär att utskottet tillstyrker bifall tillmotionen 254. Motionerna 879 och 2491 får härigenom i huvudsak ansestillgodosedda. delsatt utskottet under moment 6 bort hemställa att beträffande sjukpenningavdrag vidsjukhusvård med bifall till motionen 1978/79:254 och med anledning av motionerna1978/79:879 och 1978/79:2491 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, beträffandeslopande av individuell taxebindning för läkare i vissa fall 5. avSven Aspling, , , , , och (alla s) vilka anser dels att det avsnitt av utskottets yttrande på s.23 som börjar med "Regeringens beslut" och slutar med "motionen255." bort ha följande lydelse: Effekternaav beslut att utvidga möjligheterna till individuell taxebindningvisar enligt utskottets mening på att detta var dåligt underbyggt. Deansökningar om nyetableringar som gjorts har avsett större orter med godtillgång på läkare. Det är utomordentligt angeläget att den offentliga öppnavården tillförs tillgängliga läkarresurser. Utskottet anser det därför inte SfU 1978/79:22 32 motiveratatt ha kvar ett system med generösare taxebestämmelser som kan konkurrera medden offentliga vården om läkarna. De möjligheter till individuell taxebindningsom infördes genom beslut bör därför slopas. anfört bör med anledning av motionen 255 ges regeringen till känna. delsatt utskottet under moment 20 bort hemställa att beträffande slopande av individuelltaxebindning för läkare i vissa fall med bifall till motionen 1978/79:255 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, beträffandeutvidgning av rätten till Individuell taxebindning för läkare 6.av (), () och () vilka anser dels att det avsnitt av utskottets yttrande pä s.23 som börjar med "Såvitt gäller" och slutar med "motionen1247." bort ha följande lydelse: Utskottetkonstaterar att intentionerna bakom beslut att öka möjligheterna tillindividuell taxebindning till nyetableringen av privatläkarmottagning inteförverkligats, främst beroende på att flertalet sjukvårdshuvudmän har intagiten negativ attityd till sådana etableringar. En bidragande orsak till attetableringar uteblivit torde vara kravet på att etableringarna måstevara gemensamma för minst två läkare. Härigenom kan tillräckligtpatientunderlag inte skapas för etablering på mindre orter. Utskottetanser att privatläkarvården har många fördelar och all denna vårdform ävenfortsättningsvis bör bibehållas som ett komplement till den offentliga vården.Det är därvid angeläget att man underiättar en jämnare fördelning av deprivatpraktiserande läkarna över hela landet. En individuell taxenivå även förläkare som etablerar sig i enmansmottagningar skulle göra det möjligt att öppnamottagningar på orter där det inte finns underlag för gruppmottagningar.Taxenivån skulle därvid kunna differentieras så att den särskilt gynnaretableringar utanför storstadsområden. uppfattning är det inte nödvändigt att lokal sjukvårdshuvudman gersitt tillstånd till de avsedda nyetableringarna. Utskottet förutsätter dock attett samråd genomgående kommer att ske innan etableringar kommer till stånd. Detär vidare enligt utskottets uppfattning angeläget att de etablerade läkarna flrgarantier för att de fortsättningsvis får behålla den särskilda taxenivån. Utskottetanser att regeringen bör företa de ändringar i läkarvårdstaxan som föranleds avvad utskottet förordat ovan. Del anförda bör ges regeringen till känna. SfU 1978/79:22 33 delsatt utskottet under moment 21 bort hemställa alt beträffande utvidgning av rätten tillindividuell taxebindning för läkare med bifall till motionen 1978/79:1247 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, beträffandeanslutning till försäkringen av offentliganställd läkare 7. avPer-Eric Ringaby (m) och () vilka anser dels att det avsnitt av utskottets yttrande sombörjar på s, 23 med "Del ovannämnda" och slutar på s. 24 med"motsvarande del." bort ha följande lydelse: uppfattning är det angeläget att man lar till vara de vårdtillfällensom erbjuds av fritidspraktikerna. Del är också angeläget att deras patienterskall kunna tillgodogöra sig sina rättigheter enligt försäkringen. Utskottetanser därför att de inskränkningar i fritidspraktikernas rätt att ansluta sigtill försäkringen som gäller bör upphöra, vilket bör ges regeringen tillkänna med anledning av motionen 1224. delsatt utskottet under moment 22 bort hemställa alt beträffande anslutning tillförsäkringen av offentligansiälld läkare med bifall till motionen 1978/79:1224,yrkandet 1, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 8. avPer-Eric Ringaby (m) och () vilka anser dels att det avsnitt av utskottets yttrande på s.25 som börjar med "Vad 1978" och slutar med "berörd del. "bort ha följande lydelse: Utskottetvidhåller sin tidigare uttalade uppfattning om angelägenheten av ett fritttandläkarval även . Det är emellertid inte möjligt att med en gånggenerellt avveckla etableringsreglerna. Nyetablering av privatpraktiserandetandläkare bör därför - till dess fri etablering kanmedges - fl ske pä orter med stor brist på tandläkare. Utskottet biträdersålunda yrkandet I imotionen 1224. Motionen 1238 blir härigenom i väsentlig deltillgodosedd. Vad utskottet anfört bör som sin mening ge regeringentill känna. delsatt utskottet under moment 23 bort hemställa att beträffande etableringsreglerna förtandläkare med bifall till motionen 1978/79:1224, yrkandet 2, och med anled- SfU 1978/79:22 34 ningav motionen 1978/79:1238 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, 9. avPer-Eric Ringaby (m) och () vilka anser dels att del avsnitt av utskottels yttrande på s.26 rad 9 som börjar med "Utskottet förutsätter" och slutar med"anses besvarad." bort ha följande lydelse: Utskottetanser det angeläget att även tandläkarna kan utnyttja den nya delpensionslagenutan att därför stå ulan möjlighet att överlåta sinpraktik. Den bristande överensstämmelsen mellan reglerna för delpension ochtillämpningen av etableringskontrollen visar på nödvändigheten av attriksförsäkringsverket ändrar sin nuvarande praxis på området. Utskottetbiträdersåledes yrkandet i motionen 1248, vilket bör ges regeringen till känna. delsatt utskottet under moment 24 bort hemställa att beträffande delpension tilltandläkare med bifall till motionen 1978/79:1248 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, beträffandeöversyn av vård taxor na 10. avPer-Eric Ringaby (m) och () vilka anser dels att det avsnitt av utskottets yttrande på s.26 som börjar med "En motion" och slutar med "motionen1814." bort ha följande lydelse: Såsomframhållits i motionen avsåg den dåvarande trepartiregeringen att inomregeringskansliet se över formerna för framtagningen av underlaget förregeringens bedömning av arvodesbeloppen i taxorna. Utskottet finner detangeläget att denna översyn inleds. Med hänsyn till riksförsäkringsverketsroll som tillsynsmyndighet när det gäller socialförsäkringarna bör det därvidövervägas om del är lämpligt alt verket i fortsättningen företräder staten vidöverläggningarna om vårdgivarnas taxor. bör övervägas om de nuvarandeöverläggningsformerna kan ändras så att berörda företrädare kan ges en medparterna pä arbetsmarknaden mera likvärdig ställning. Vad utskottet anfört börmed anledning av motionen 1814 ges regeringen till känna. delsalt utskottet under moment 25 bort hemställa att beträffande översyn av vårdtaxornamed bifall till motionen 1978/79:1814 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. SfU 1978/79:22 35 beträffandeersättning för vård utomlands 11.av () och () vilka anser dels alt det avsnitt av utskottets yttrande på s.27 som börjar med "En uppräkning" och slutar med "motionen1243." bort ha följande lydelse: Utskottethar tidigare uttalat som sin principiella inställning atttrygghets-i"rägor vid vistelse utom bör lösas genom konventioner.Med hänsyn till alt konventioner ännu saknas med flertalet länder är detemellertid enligt utskottets mening väsentligt att man har del kompletterandeskydd mot vårdkostnader vid vistelse utomlands som den nämnda kungörelsen äravsedd att ge. Med hänsyn till att ersättningsbeloppen varit oförändrade sedanär 1962 har skyddet urholkats avsevärt. Det är därför enligt utskottets meningrimligt att regeringen höjer ersättningsbeloppen så att de återflr sittursprungliga värde. Vad utskottet anfört bör med anledning av motionen 1243 gesregeringen till känna. delsatt utskottet under moment 26 bort hemställa att beträffande ersättning för värdutomlands med bifall till motionen 1978/79:1243 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. avSven Aspling, , , , ,och (alla s) vilka anför: 1.beträffande utbyggnaden av långtidssjukvården Under den allmänna motionstiden åren 1977-1979harsocialdemokraterna i partimotioner lagt fram förslagom att staten aktivtskulle engagera sig för en utbyggnad av långtidssjukvården. Tillsammans medsjukvårdshuvudmännen (landstingen) skulle staten enligt dessa förslag upprättaprogram syftande till att ca 10 000 platser skulle komma till inom enfemårsperiod, varjämte en personalförstärkning i den befintliga långtidsvårdenskulle ske. Bakgrunden till våra förslag har varit det faktiska behovet. Enstatlig medverkan har vi funnit nödvändig med hänsyn till att den faktiskautbyggnaden legat väsentligt under de längtidsplaner som landstingen årligenredovisat. I de socialdemokratiska budgetalternativen har också särskilda medelavsatts för de statliga insatser vi har funnit nödvändiga. Medskilda motiv har dessa förslag tidigare avvisats av den borgeriigariksdagsmajoriteten. Vid1977 års anfördes som argument mot våra förslag om omedelbarainsatseratt landstingen hade tillförts medel för hemsjukvården, att kommunalekonomiskautredningen arbetade och att en arbetsgrupp tillsatts om äldrevården. Vidareanfördes att den av socialdemokraterna SfU 1978/79:22 36 förordadeutbyggnaden inte översteg den av landstingen själva planerade utbyggnaden. Vidpåföljande förelåg resultaten av såväl kommunalekonomiska utredningenssom den nämnda arbetsgruppens arbete. Riksdagsmajoriteten hänvisade dock dennagång till ett uttalande av dåvarande sjukvärdsminis-tern om vikten av att pä allasätt underiätta för sjukvårdshuvudmännen att leva upp till sina planer och omförestående förhandlingar med kommunförbunden om kommunernas ekonomi. Vikan nu konstatera att det finns en bred politisk enighet om behovet avsärskilda samhälleliga insatser för långtidssjukvårdens utbyggnad. Som viframhållit räcker det inte med de allmänna ersättningar som tillförtslandstingen för att klara långtidssjukvårdens utbyggnad. Som utskottet nukonstaterar har det faktiska antalet tillkomna platser blivit lägre än vad somantagits i sjukvårdshuvudmännens planer. Den av riksdagsmajoriteten år 1978åberopade överenskommelsen hade inte heller - vilket framgår av utskottetsbetänkande - den nära koppling till ett aktivt engagemang för långtidssjukvårdensutbyggnad som då hävdades. Deargument som anförts mot våra förslag har således , i efterhand, underkäntsav utskottet och därmed även av företrädare för den borgeriigariksdagsmajoriteten. Det är enligt vår mening tillfredsställande att riksdagennu genom ett godkännande av uppgörelsen med i praktikenställer sig bakom vårt förslag om behovet av särskilda insatser för att byggaut långtidssjukvården. Därmed läggs en god grund för fortsatta åtgärder pådetta viktiga område. Ävenom den presenterade uppgörelsen inte i alla sina detaljer följer våruppläggning tillstyrker vi därför densamma. I en reservation understryker vidock behovet av en uppföljning av uppgörelsens innehåll. 2.beträffande vidgade möjligheter för handikappade att få tillgång till egen bil Redan vid 1975/framhöllsocialförsäkringsutskottet (SfU 1975/76:36) det lämpliga i att överväga att ökamöjligheterna för handikap-padeatt 11 tillgång till egen bil i samband medomprövningen underår 1977av dels den då gällande överenskommelsen medsjukvårdshuvudmännen, dels statsbidraget till den kommunala färdtjänsten. Vid1976/(SfU 1976/77:28) konstaterade utskottet vid behandlingenav propositionen 1976/77:116 om ändrade ersättningsregler inom sjukförsäkringen,att några överväganden i frågan inte fanns redovisade i propositionen i sambandmed den däri aktuella överenskommelsen med sjukvårdshuvudmännen om ersättningarfrän sjukförsäkringen . Utskottet förutsatte därför attregeringen prövade frågan så att förslag kunde föreläggas riksdagen.Vad utskottet anfört godkändes av och gavs regeringen till känna. Vid1977/underströk utskottet i sitt av SfU 1978/79:22 37 riksdagengodkända betänkande SfU 1977/78:25 ånyo angelägenheten av att regeringen såsnart som möjligt förelade förslag i frågan. Även detta gavsregeringen till känna. Denborgeriiga trepartiregeringen har inte brytt sig om två gångergjorda uttalanden om att förslag bör läggas fram omvidgade möjligheter för handikappade att fl tillgång till egen bil. Dennuvarande regeringen har först nu beslutat tillsätta en utredning som skallbehandla frågan. Det kan inte accepteras att bestämda viljeyttringar frånriksdagens sida hanteras på detta sätt. I den situation som har uppstått mästedet av regeringen aviserade utredningsarbetet påbörjas och bedrivas medstörsta skyndsamhet så att förslag till lösning av denna för de handikappadeangelägna fråga kan läggas fram för under nästa . 3.beträffande etableringsreglerna för tandläkare 25 ovan återger utskottet följande: "Närfrågan om avveckling av etableringarna för tandläkare senast behandlades avriksdagen, framhöll utskottet i sitt av godkända betänkande SfU1976/77:1 bl. a. att det var angeläget att man så långt det är möjligt sökertillgodose de försäkrades berättigade krav på fritt tandläkarval även iframtiden och att det bäst torde kunna åstadkommas genom att tandläkarna beredsmöjlighet att fritt etablera privatpraktik." Medhänsyn till att det inte framgår att endast utskottets borgeriiga majoritet stodbakom det återgivna avsnittet i SfU 1976/77:1 ser vi oss föranlåtna attsärskilt understryka att vi i en utföriigt motiverad reservation tog avståndfrån detta yttrande från majoritetssidan.