bet · G201SkU30 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av motioner om realisationsvinstbeskattningen 1motionen 1978/79:349 (yrkandet 1) av m. fl. (vpk) hemställs 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att förslag bör föreläggas riksdagenom en skärpning av realisationsvinstbeskattningen a. hela vinsten görsskattepliktig, b. ävenrealisationsvinst vid avyttring av lös egendom avsedd för personligt bruk görs skattepliktig, c. beskattningenav realisationsvinsten får minst samma skärpa som beskattningen av arbetsinkomster. I motionen 1978/79:1164 (yrkandet 1) av Margarethaaf () hemställs I.att beslutar att schablonavdraget vid beskattning av aktievinsterhöjs , I motionen 1978/79:1629 (yrkandet 3) av . (s) hemställs att 3.hos regeringen begär förslag om en skärpning av skatten på realisationsvinsteri överensstämmelse med vad som i motionen anförts vilket framläggs i sådan tidatt de nya bestämmelserna kan träda i kraft . I motionen 1978/79:1712 av ()hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till ändring avreglerna om uppskov med beskattning av realisationsvinst i enlighet med vad somangivits i motionen. I motionen 1978/79:2162 (yrkandena 5 och 6) avGösta m. fi. (m) hemställs att vid behandlingen avpropositionen 1978/79:85 med förslag till jordförvärvslag m. m. 5. hos regeringen begärutvärdering och översyn av realisationsvinstbeskattningens inverkan påmarknadspriserna på jordbruksfastigheter, 6. hos regeringen begär ändring avnuvarande skatteregler vid expropriation så att tiden förrealisationsskattefritt ersättningsköp utsträcks. I detta betänkande behandlas endast ovan angivnayrkanden. Yrkandet 1 i motionen 1629 har utskottet behandlat i sitt betänkande1978/79:29. SkU 1978/79:30 yrkandeni denna motion samt i motionerna 349 och 1164 behandlar utskottet i andrasammanhang. Motionen 2162 har i ovan angivna delar överlämnats tillskatteutskottet av jordbruksutskottet. Yrkandena 1-3 i motionen behandlas avdetta utskott i dess betänkande 1978/79:19, medan yrkandet 4 behandlas avcivilutskottet. I motionen 396 som innehåller motiveringen föryrkandet 1 i motionen 349 framhåller motionärerna bl. a. att småhusägarna,särskilt , gynnats av den kraftiga värdestegringen på småhus.Under 1975 var den genomsnittliga värdestegringen för ägda småhus i landet ca25 . Denna värdestegring kan småhusägaren tillgodogöra sig vid enförsäljning eller genom att ta nya lån i fastigheten för att köpa segelbåt,fritidshus eller annat. Värdestegringen är naturligtvis inte jämnt fördeladöver alla småhus. Den gäller framför allt hus i de större städernas närhet.Beskattningen på vinsten vid försäljning av småhus - den s. k.realisationsvinsten - måste skärpas och vinsterna på försäljningen dras in tillsamhället. De gynnsamma skatte- och lånevillkoren har drivit fram ettomfattande småhusbyggande med allt större och dyrare hus. Men det mark- ochenergikrävande småhusbyggandet bör hållas nere - speciellt istorstadsregionerna och i de expanderande tätorterna. Detta är - menarmotionärerna - ytterligare ett skäl till att minska subventionerna tillsmåhusen och öka beskattningen. Dessutom bör statliga lån till småhus baralämnas i de fall småhusbyggande är den lämpligaste formen att klarabostadsförsörjningen. Småhusär i allra högsta grad en vara vars pris bestäms på den öppna marknaden.För många blir småhuset en kapitalplacering. vidsmåhusförsäljningar samt priskontroll vid alla överlåtelser måste därförinföras. Motiveringen för yrkandet i motionen 1164 återfinnsi motionen 1524. I denna motion framhåller motionären att aktieägande! ochaktiemarknaden spelar en viktig roll i den svenska marknadsekonomin, även omaktiesparandet utgör en liten del av hushållens samlade förmögenhet. Ettspritt och intresserat aktieägande förbättrar aktiemarknadens och näringslivetsfunktionssätt och bidrar därmed till en god ekonomisk utveckling för Sverige.För att aktiesparandet skall vara attraktivt krävs alt denna sparform harrimliga ekonomiska villkor jämfört med andra sparformer. Så är inte fallet . Skattesystemet missgynnar sparandel i aktier. I syfte att vidga och spridaaktiesparandet och det inflytande som är förknippat därmed bör man enligtmotionärens mening höja del skattefria bottenbeloppet vid avyttring a v äldreaktier . Motionärerna i motionen 1629 menar att den alltsnabbare inflationen och de kraftiga värdestegringarna på fast egendommotiverar alt man ytterligare SkU 1978/79:30 3 skärperskatterna på realisationsvinst. Skärpningen bör komma till stånd fr. o. . I det sammanhanget bör också prövas möjligheterna att ta uten effektiv skatt på realisationsvinster som uppkommer vid försäljning avdiamanter och andra ädelstenar, juveler, antikviteter och liknandeförmögenhetstillgångar. I motionen 1712 framhåller motionären att rättentill uppskov med realisationsvinstskatt förutsätter att det är samma personeller personer som är säljare av fastigheten som avyttras och köpare aversättningsfastigheten. Detta har visat sig bli ett problem för familjer somtidigare har ägt elt hus i endast ena makens namn men som köperersättningsfastighet i bådas namn. Anledningen till att detta blir alltvanligare är att familjerna uppfattar det som väsentligt frånjämställdhetssynpunkt att båda makarna står som ägare av hemmet. Resultatet aven sådan ägandeförändring är dock med nuvarande regler att del bara blir ett"halvt uppskov". Motionären anser att det bör finnas en möjlighet attgenom dispens i nuvarande lag eller genom ändring a v förutsättningarna föruppskov med realisationsvinst komma till rätta med detta problem. Begreppetskattskyldig skulle således kunna omfatta även det förhållandet att en makesägande ändras till ägande i båda makarnas namn. Motionärerna i motionen 2162 finner det angeläget altandelen arrenderad mark inte ökar. Ägande och brukande bör enligt derasuppfattning vara en av de grundläggande principerna för jordbruks- ochmarkpolitiken i . Orsaken till de höga fastighetsvärdena är-menarmotionärerna-inte att söka i lönsamheten i jordbruket utan bl. a. i detförhållandel att realisationsvinstbeskattningen gjort många lantbrukareobenägna att sälja. En särskild olägenhet innebär den regel som tvingar enlantbrukare, som t. ex. fått sin fastighet exproprierad, att inom den korta tiden av 3 äromsätta sin expropriationsersättning iny jordbruksfastighet. Sker ej detta drabbas vederbörande av en mycket hårdbeskattning. Ofta kan det vara svårt att finna ett lämpligtobjekt. Självfallet blir då denna lantbrukare benägen att "till varjepris" köpa nytt lantbruk. Särskild hänsyn bör enligt motionärernas meninglas till den förvärvare som genom expropriation tvingats frånträda sin egendomoch som vill fortsätta sin yrkesverksamhet som lantbrukare. I dessa sammanhangfinner motionärerna del helt naturligt att ställa statligt ägd mark tillförfogande liksom att vederbörande i förvärvshänseende prioriteras.Motionärerna anser atl en utvärdering och översyn avrealisationsvinstbeskaltningsreglerna bör komma till stånd. 1* 1978/79. SkU 1978/79:30 4 Realisationsvinst vid avyttring av fastighet Vinst vid icke yrkesmässig försäljning av fastighetbeskattas vid inkomsttaxeringen oavsett innehavsiidens längd, det sätt påvilket fastigheten förvärvats och skälen för försäljningen. Beskattningenträffar i stort sett fastighetens värdestegring utöver vadsom hänför sig till förbättringskostnader och penningvärdets fall. Sinnuvarande utformning fick reglerna vid /76 (prop. 1975/76:180,SkU 63). Den lagstiftning som då genomfördes innebar i första hand tekniskaändringar av realisationsvinstbeskattningen i dess helhet men också enskärpning av beskattningen i vissa hänseenden. Denna skärpning balanseradestill en del av utvidgade regler för uppskov med beskattningen. Realisationsvinslreglernai fråga om fastighet återfinns i 35 § 2 mom. och 36 § KL med tillhörandeanvisningar. Uppskovsreglerna har numera tagits in i en särskild lag om uppskovi vissa fall med beskattning av realisationsvinst. Vidberäkningen av realisationsvinst vid fastighetsförsäljning skall som inläkt tasupp försäljningspriset exklusive försäljningsprovision och liknande kostnader.Härifrån medges i princip avdrag för samtliga omkostnader för egendomen(omkoslnadsbeloppel), såsom eriagd köpeskilling, stämpelskatt m. (ingångsvärdet), förbättringskostnader m. m., och - i regel - med ett belopp av3 . som bostadsbyggnad under innehavsiiden funnits på denavyttrade fastigheten. Erhållnavärdeminskningsavdrag skall i princip avräknas från omkostnadsbeloppet.Ingångsvärdet, förbättringskostnaderna och värdeminskningsavdragen skallindexuppräknas (se nedan). Fastighetsom förvärvats genom arv, gåva eller liknande anses förvärvad genom det köp,byte eller liknande fång som skett närmast . Vid beräkning avomkostnadsbeloppet skall fastighet, som förvärvats , anses haförvärvats den . Hänsyn tas inte till omständigheter sominträffat . Man bortser således från förbättringskostnader ochvärdeminskningsavdrag . Ingångsvärdetskall i princip motsvara köpeskillingen. Om fasligheten förvärvats före 1952skall dock ingångsvärdet anses motsvara av taxeringsvärde ellerköpeskillingen om den är högre. Alternativt får den skattskyldige somingångsvärde ta upp 150 96 av taxeringsvärdet före avyttringen förutsatt atlinnehavstiden är längre än . Efter arv eller bodelning i anledning avmakes död tillkommer att ingångsvärdet får tas upp till 150 96 avtaxeringsvärdet året före dödsfallet. Ingångsvärde som beräknas med ledning av1970 eller senare års fastighetstaxering får dock las upp endast till 133 96 avtaxeringsvärdet. Förbättringskostnaderbeaktas endast om de uppgått till . eller om deuppförts på värdeminskningsplan. SkU 1978/79:30 5 nedlagtsföre 1952 får inte medräknas. Ingångsvärdetför fastigheten, nedlagda förbättringskostnader och återvunnavärdeminskningsavdrag omräknas med hänsyn till förändringarna i del allmännaprisläget. Indexberäkningen får inte avse tid . Systemet alt beräknaingångsvärdet med utgångspunkt i ett senare års taxeringsvärde innebär dock iviss mån en automatisk indexreglering även för tiden . Uppskovmed beskattningen av realisationsvinst kan enligt nya regler som antogs avriksdagen (prop. 1978/79:54, SkU 16) erhållas om den skattskyldigevarit bosatt på den avyttrade fastigheten och bosätter sig påersättningsfastigheten från förvärvet av denna. Beskattningen avvinsten sker i så fall först vid avyttring av ersättningsfastigheten genom atluppskovsbeloppel avräknas från ingångsvärdet på denna fastighet. Uppskov kankomma i fråga om realisationsvinsten överstiger . Om köpeskillingenför ersättningsfastigheten är lägre än köpeskillingen för den avyttradefastigheten begränsas uppskovsmöjligheterna i motsvarande mån. Somersättningsfastighet vid frivillig avyttring godtas endast schablontaxeradvilla eller jordbruksfastighet. Utomlands belägen fastighet eller fastighet somi och med förvärvet blir att anse som omsättningstillgång i den skattskyldigesrörelse kan inte utgöra ersättningsfastighet. Videxpropriation eller liknande tvångsförfarande kan uppskov erhållas omrealisationsvinsten uppgått till . och den skattskyldige inom viss tidförvärvaren jämförlig fastighet. Reglerna om uppskov vid tvångsförsäljninggäller även i fråga om andra fastigheter än bostadsfastigheter. Föratt uppskov skall kunna erhållas gäller atl ersättningsfastigheten skallanskaffas . Tidsfristen för anskaffning av ersättningsfastighetenär frän avyttringstillfället. Dessutomgäller en dispensregel för atl tillgodose de fall där särskilda skäl kan ansesmedföra att en längre tidsfrist är oundgänglig. I sådana fall kan tidsfristernaförlängas med ytterligare högst . För beräkning av anskaffningskostnad vid avyttringav äldre börsnoterade aktier och andelar i aktiefonder gäller en schablonregel.Enligt denna får skattskyldig i princip ta upp anskaffningskostnaden för sådanaaktier eller andelar till belopp som motsvarar halva den nettolikvid som kanerhållas för aktierna eller andelarna. Realisationsvinstpå grund av avyttring av aktier m. m. är i sin helhet skattepliktig, om denskyldige innehaft egendomen mindre än . Om innehavstiden är ellermera, är av vinsten skattepliktig. Från realisationsvinsten medges ettschablonavdrag med . Motsvarande regler gäller beträffanderealisationsvinst vid avyttring av andel i aktiefond. SkU 1978/79:30 6 delbeviseller teckningsrätt till aktie. Reglerna omfattar också andel i ekonomiskförening eller i handelsbolag eller annan jämförlig rättighet, dock ej aktieeller andel i bostadsaktiebolag eller i bostadsförening som avses i 24 § 3 mom. Annanlös egendom än aktier o. d. Vinst vid försäljning av annan lös egendom änaktier o. d. beskattas i full utsträckning om innehavstiden understiger 2 år.Därefter trappas skatteplikten stegvis av och upphör helt när tillgångeninnehafts . Vidförmögenhetsbeskattningen utgör s. k. inre lösöre såsom möbler, husgeråd,konstverk, boksamlingar och aniikvileter icke skattepliktiga tillgångar. För s.k. yttre inventarier (bilar, båtar och hästar m. och smycken gäller däremotatt tillgångar av detta slag är förmögenhetsskattepliktiga om det sammanlagdavärdet överstiger I . skatteutredning har diskuteratrealisationsvinstbeskattningen i sitt slutbetänkande (SOU 1977:91)Översyn avskattesystemet. En utförligare redogörelse för utredningens överväganden harlämnats i skatteutskottets betänkande SkU 1977/78:29,lill vilket utskottethänvisar. rekommenderade att de problem som sammanhängde medinflationens inverkan på skattesystemet bl. a. när det gällderealisationsvinstbeskattningen skulle bli föremål för en särskild utredningdär man också kunde beakta effekterna på kreditmarknaden ochbostadsfinansieringen. Utredningenom real beskattning av räntor och kapitalvinster Genom beslut vid regeringssammanträde i november1978 har tillsatts en utredning med uppdrag att belysa konsekvenserna av enreal beskattning av räntor och kapitalvinster (B 1978:07). Av direktiven förutredningen kan utläsas bl. a. följande. En central fråga som utredaren har att ta ställningtill är hur kapitalvinster och kapitalförluster bör behandlas. Närpenningvärdet inte är fast samman-fallerde nominella värdeförändringarna intelängre med de reala. Prisstegring på fastigheter, aktier osv. som beror endastpå penningsvärdets fall utgör inte någon real inkomst. A andra sidan sjunkernominella fordringar - banktillgodohavanden, obligationer, vanligainteckningslån etc. - realt sett i värde och låntagaren gör därigenom en vinst,medan långivaren gör motsvarande föriust. En real inkomstberäkning måste beaktadessa effekter på ett konsekvent sätt. Som skatteutredningen ochkapitalmarknadsutredningen visat kan man få stora snedvridningar ominkomstberäkningen på vissa punkter görs realt medan den på andra fortfarandesker nominellt. En huvuduppgift förutredaren bör alltså vara att undersöka om det är SkU 1978/79:30 7 möjligtatt utforma ett system där inkomstberäkningen ger ett realt riktigt resultatoberoende av den faktiska inflationstakten och dess variationer. Långivare börsåledes inte beskattas för sådana nominella inkomster som endast utgörkompensation för inflationen och i konsekvens med detta bör låntagare inte fäavdrag för sådana utgifter som realt motsvarar amorteringar. Beträffandekapitalvinster och kapitalföriuster bör skatteplikt resp. avdragsrätt ta siktepå det reala och inte på det nominella resultat som en försäljning har gettupphov till. Vanligen synes man i debatten utgå ifrån att ett sådant system förreal inkomstberäkning bör byggas upp kring en real behandling av ränteinkomsterresp. Jag vill emellertid erinra om att även andra metoder kan varatänkbara i speciella sammanhang. Sålunda har den tanken förts fram att man ifråga om fastighetslån skulle kunna uppnå ett realt riktigtbeskattningsresultat genom att ändra reglerna för realisationsvinstberäkningennär fastigheten säljs. Indexuppräkning av anskaffningsvärdet skulle då medgesendast för den del av anskaffningsvärdet som motsvaras av ägarens i fastighetennedlagda egna kapital. Utredaren bör ha frihet att pröva såväl denna som andratänkbara konstruktioner. Att utveckla ett fungerande system för realskattemässig behandling av kapitalavkastning och kapitalvinster torde ingalundavara en lätt uppgift. Problemen synes kunna delas in i fyra huvudgrupper: 1. att avgöra vilka slag avavkastning och vilka former av kapitalvinster som skall omfattas av den realabeskattningen, 2. att fastlägga regler för hurden reala avkastningen eller den reala vinsten skall beräknas i olikasituationer, 3. att bedöma i vad mån en realbeskattning får sådana konsekvenser att ändringar kommer att krävas även icivilrättslig lagstiftning, t. ex. beträffande inteckning och bokföring, 4. att belysa vilka effekter enreal beskattning av kapitalavkastning och kapitalvinster skulle få på avtal omlån, köp m. m. som har träffats innan de nya reglerna har trätt i kraft ochvilka övergångsregler som kan tänkas för att minska eventuella svårigheter. Vad gäller kapitalvinster och kapitalföriuster börutredarens översyn avse i första hand avyttringar som f n. beskattas enligtreglerna om realisationsvinst. Om utredaren emellertid kommer fram till att enreal beskattning bör avse även lån som är nedlagda i rörelse eller jordbruktorde prövningen få omfatta även den skattemässiga behandlingen av lager,maskiner och liknande tillgångar. Utgångspunkten för utredarens överväganden pådetta område bör vara att den reala - och alltså inte den nominella -förändringen av egendomens värde skall ligga till grund för den skattemässigabedömningen. Frågornastidigare behandling m. m. Frågan om en skärpning avrealisationsvinstbeskattningen i enlighet med yrkandet 1 i motionen 349 ochyrkandet 3 i motionen 1629 prövades av vid förra , godkända betänkande 1977/ 78:29 framhöll skatteutskottet attinnebörden av omläggning av realisationsvinstbeskattningen vidförsäljning av fastigheter varit att hela den vinst som uppkommer sedan hänsyntagits till anskaffningsvärde, nedlagda SkU 1978/79:30 8 m. och inträffade förändringar i penningvärdet i princip skall tas upp tillbeskattning och att de genomförda ändringarna i vinstbeskattningensyftat till alt så långt möjligt tillgodose de rättvisekrav ochfördelningspolitiska skäl som talat för en skärpning av beskattningen så avvägdatt denna inte i alltför hög grad avviker från fastighetsbeskattningen ochrealisationsvinstbeskattningen i övrigt. Utskottetställde sig också avvisande till tanken på alt införa en realisationsvinstbeskattningav lösegendom för privat bruk (SkU 1977/78:29) och hänvisade i sammanhangettill de konlrollsvårigheter som var förenade med en sådan beskatining.Utskottet hänvisade emellertid till att skalleutredningen i sittslutbetänkande (SOU 1977:91) Översyn av skattesystemet föreslagit atl vissafrågor rörande realisationsvinstbeskattningen skulle bli föremål för ensärskild utredning. Utskottet förutsatte all den sålunda förordade utredningenskulle komma till stånd och att detaljutformningen avfastighetsvinstbeskaltningen och aktievinstbeskattningen liksom frågan ombeskatining av lösegendom skulle komma all behandlas av den nya utredningen.Med hänvisning härtill avstyrkte utskottet enhälligt bifall till motioner iämnet. biföll utskottets hemställan. Utskottet har vid riksmötet1977/78(SkUI977/78:28)-liksom tidigare - också behandlat en motionmed yrkande om begränsning av spekulationsbetingad efterfrågan påjordbruksfastigheter, bl. a. genom ändrade regler vidförmögenhetsbeskattningen. Utskottet har därvid framhållit att de spärreglersom gäller för värdering a v fastigheter till kommit för all begränsamöjligheterna att komma i åtnjutande av icke avsedda skallelättnader vidkapitalplaceringsköp av bl. a. jordbruksfastigheter. Utskottet har också pekatpå att jordförvärvslagsliflningen kan vara ett verksamt medel för atl förhindraatt skattelättnader, avsedda för dem som är aktiva inom jordbruk och skogsbruk,medges utanför denna krets. De regler som har betydelse i detta sammanhangbegränsar sig enligt utskottets tidigare uttalanden inte tillkapitalbeskattningen utan berör till väsentlig del också övriga delar avföretagsbeskattningen och skalteutrednings ämnesområde samlutformningen av skogsbeskattningen. I propositionen 1978/79:85 föreslås en nyjordförvärvslag som skall ersätta den nu gällande jordförvärvslagen. a. atl släktingars rätt all genom köp, byte eller gåva frittförvärva jordbruks- och skogsfastigheter begränsas till atl avse endastöverlåtarens make och avkomlingar. Lagen skall till skillnad från den nuvarandegälla även vissa markförvärv som görs av staten, kommun och kyrkan.Priskontrollen avses bli skärpt och tillstånd till förvärv skall vägras, omköpeskillingen inte endast obetydligt överstiger egendomens värde med hänsyntill dess avkastning och övriga omständigheter. Förvärvslillslånd skall ocksåvägras om förvärvet sker huvudsakligen för kapitalplacering. Propositionen1978/79:85 behandlas av jordbruksutskottet i dess belänkande 1978/79:19. SkU 1978/79:30 9 De förevarande motionerna tar i de delar sombehandlas i delta betänkande upp skilda frågor avseende beskattning av vinstvid icke yrkesmässig avyttring av fastigheter, aktier och annan lös egendom.Sålunda begär motionärerna i partimotionerna 349 från vpk och 1629 från s attskatten på vinst vid försäljning av fast egendom skall skärpas. Detta börenligt uttalande i den förra motionen ske genom atl hela vinsten blirskattepliktig och genom alt skatten beräknas på samma sätt som i fråga omarbetsinkomst. I samma motion yrkas alt realisationsvinst vid försäljning avlös egendom avsedd för privat bruk skall vara skattepliktig, medan motionärernai motionen 1629 anser att regeringen - utöver en allmän skärpning - också börpröva möjligheterna atl ta ul en effektiv skatt pä vinster som uppkommer vidförsäljning av diamanter, juveler, antikviteler och liknande förmögenhetstillgångar.I motionen 1712 begär () sådan ändring av uppskovsreglerna, atten fastighet som två makar förvärvar i utbyte mot en annan i sin helhet skallanses som ersättningsfastighet även i sådana fall då den äldre fastigheten ägtsav ena maken ensam. I partimoiionen 2162 från m yrkas också ändring avuppskovsreglerna. Motionärerna anser alt den tidsfrist som f n.gäller för att förvärv av ersättningsfastighet skall föranleda uppskovsrätt börföriängas vid expropriation. De begär också en utvärdering och en översyn avrealisationsvinstbeskattningens inverkan på marknadspriserna påjordbruksfastigheter. I motionen 1164 slutligen yrkar ()att det skattefria boltenbeloppet vid försäljning av aktier som innehaftslängre lid än (s. k. äldre aktier) skall räknas upp från I 000 till . Reglernaom realisationsvinstbeskattning fick i huvudsak sin nuvarande utformning genomriksdagsbeslut . Detta beslut innebar i fråga om fastighetsförsäljningaratt man övergick till en i princip obegränsad beskattning av hela vinsten vidförsäljningen, sedan hänsyn tagits till anskaffnings-och vissa förbättringskostnadersaml penningvärdeförändringen under fastighetsinnehavet. Även i fråga omaktievinstbeskattningen innebar beslut en viss skärpning i jämförelsemed de regler som tidigare gällde. 1972års skatteutredning har i sitt slutbetänkande (SOU 1977:91) Översyn avskattesystemet föreslagit att vissa frågor rörande utformningen avrealisationsvinst - och förmögenhetsbeskattningen skall bli föremål förutredning. När skatteutskottet vid förra behandlade motioner medyrkanden om skärpningar av och utvidgning av tillämpningsområdet förrealisationsvinstbeskattningen hänvisade utskottet till den av skatteutredningsålunda förordade utredningen. Utskottet förutsatte därvid att denna utredningskulle komma till stånd samt att detaljutformningen av fastighetsvinst- ochaktievinstbeskattningen liksom frågor rörande beskattning av vinst vidförsäljning av annan lös egendom än aktier skulle komma att behandlas av dennya utredningen. SkU 1978/79:30 10 Vissa av de frågor som har betydelse förrealisationsvinstbeskattningen ingår i de direktiv som gäller för utredningen(B 1978:07) om real beskattning av räntor och kapitalvinster m. m.