bet · G201SkU61 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av motioner på bostadsbeskattningens område 1della betänkande behandlas motionerna 1978/79:349 yrkandena 2 och 3 av m. (vpk) vari - med hänvisning lill molionen 1978/79:396 - hemställs 2. allriksdagen som sin mening ger regeringen lill känna all förslag bör föreläggas om a. begränsningav ränteavdrag lill räntan på ett skuldbelopp om högst , b. ändringav avdragsreglerna, så all avdrag inte medges från inkomslen utan från skatter med viss procentuell andel av beloppet, c. begränsningav avdragsrätten när del gäller fastighetsägares kostnader för upprustning och ombyggnad av hyresfastighet, 3. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna all förslag bör föreläggas om höjda intäklsschabloner för annan fastighet än jordbruksfastighet med ett taxeringsvärde över 200 0(X) kr. 1978/79:580 av () och IngegerdTroedsson (m) vari hemställs att hos regeringen begär förslag tillrättvisare bestämmelser beträffande beskattning av ivåfamiljsfastigheter ienlighel med vad som i molionen anförts; 1978/79:1149 av ()och Per-ErikNisser(m) vari hemställs atl som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförls rörande ändring i reglerna för beräkning av värde avbostadsförmån vid inkomsttaxering; 1978/79:1715 yrkandet 2 av ()ochTore () vari hemslälls att beslutar att hos regeringenanhålla om all åtgärder vidtas för information om hyresvärdeshöjningbeträffande fastighetsägares bostad enligt de av hyresnämnderna tillämpadeberäkningsgrunderna; 1978/79:1725 av () och OlleÖstrand (s) vari - med hänvisning lill molionen 1978/79:2088 - hemslälls allriksdagen som sin mening ger regeringen till känna atl förslag om skärptbeskattning av realisationsvinsl vid överlåtelse av bostadsrätt bör föreläggasriksdagen senast under nästa ; 1978/79:1727 av () och MartinOlsson (c) vari hemställs alt hos regeringen begär utredning omändrade regler för vjllabe-skattningen. 1 1978/79. 6. saml. SkU 1978/79:61 2 Gällandebestämmelser m. m. För en- och ivåfamiljsfastigheter inkl.friiidsfastigheter tillämpas i regel en schablonmetod vid inkomstberäkningen.Enligt gällande bestämmelser i 24 S 2 mom. och 25 S 3 mom. kommunalskattelagen(1928:370) - KL - skall fr. o. m. laxering som inläkt las upp avden del av laxeringsvärdel som inte översliger , av den del somöversliger . men inte , av den del som översliger . och av den del som översliger 300 000 kr.Avdrag medges för eriagd ränta på i fastigheten nedlagt kapital och förtomträtisavgäld eller liknande avgäld. Om ägaren är mantalsskriven påfastigheten, medges dessutom elt schablonavdrag med I 0(X3 kr. Sislnämndaavdrag, det s. k. villaavdraget, får inte överstiga intäkten av fastigheten menmedges oberoende av om fastigheten lämnar överskott eller underskott. Vidtaxeringen till inkomstskatt beräknas garantibelopp för fastigheten.Garantibeloppet ulgör av taxeringsvärdet och inräknas i den taxeradeinkomsten (47 och 47 a SS KL). Å andra sidan medges avdrag med motsvarandebelopp vid inkomstberäkningen, dock ej för underskott som uppkommer på grund avdenna avdragsräti (45 § och 46 S 1 mom. KL). Schablonmetoden för villor infördes (prop.1953:187, BeU 1953:50) som en behövlig förenkling av beskattningsreglerna.Avsikten var att ägaren i princip skulle beskattas i den mån han hade egetkapital i fastigheten. Från början var inkomstschablonen 3 96, vilket dåungefärligen motsvarade det allmänna ränteläget. För atl mildra effekterna av1957 och allmänna fastighetstaxering sänktes emellertid procenttaletdessa år lill 2,5 resp. 2. Ar 1966 skärptes beskatiningen för vissa villorgenom att procentsatsen bestämdes till 2-8, beroende pä taxeringsvärdetsstoriek. Gränserna för differentieringen har därefter höjts i samband med deallmänna fastighetstaxeringarna. Procentsatsen 10 förden del avtaxeringsvärdet som ligger över 3(X). infördes i samband medandra reformer på bostadspolitikens område (prop. 1974:150, SkU 56, CU 36). År1975 (prop. 1975:92, SkU 25) justerades skiktgränserna med hänsyn till utfalletav allmänna fastighetstaxering och villaavdragei fördubblades tillnuvarande . Denlägsta procentsatsen vid iniäktsberäkningen höjdes från 2 lill 3 vid riksmötet1977/78(prop. 1977/78:68, SkU 1977/78:18). Utskottet framhöll då atl såväl denuvarande procentsatserna som skiktgränserna för schablonberäkning av inkomstav en- och ivåfamiljsfastigheter skulle omprövas i anslutning till det arbetesom pågår inom 1976 års fastighetskommitlé. Enligt utskottets uttalande skallomprövningen ha som utgångspunkt atl undvika all den kommandefastighetstaxeringen medför hastiga och starka reala skärpningar avbeskattningen som bl. a. skulle fä allvariiga ekonomiska och sociala konsekvenser. SkU 1978/79:61 3 Om två eller flera personer gemensami äger envillafastighet beräknas intäkten på hela laxeringsvärdel för att sedan fördelasmellan delägarna. Vidare gäller all villaavdraget om . skall nedsättasi förhållande till den skaltskyldiges andel i fastigheten. Om två familjergemensamt äger en tvåfamiljsvilla kan reglerna medföra att de blir beskaitademed högre belopp än om de ägt var sin enfamiljsvilla med motsvarande standard.Utskottet (SkU 1974:56,1975:25) har vid lidigare års behandling av motioner,där delta förhållande kritiserats, avstyrkt framställda ändringsyrkanden medhänvisning lill all frågan enligt vad utskottet inhämtat skulle las upp avbostadsskattekommittén. Frågantogs emellertid inte med i kommitténs slutbetänkande Bostadsbeskattning II (SOU1976:11). Utskottet har härefter avstyrkt motioner i denna fråga med hänvisningtill att molionärerna inte åberopat några nya omständigheter som bör föranleda ändradståndpunkt (SkU 1976/77:4). Fastigheter som är inrättade som bostad åt treeller flera familjer beskattas i princip enligt motsvarande regler som gällerför förvärvskällor i allmänhet, så lill vida att hyresinkomster m. m. skallredovisas såsom inläkl och avdrag medges för samtliga omkostnader förinkomsternas förvärvande. Motsvarande gäller r ö. också beträffande en- ochIvåfamiljsfastigheter som i mer än obetydlig omfattning används på annat sättän för uthyrning till stadigvarande bostad eller boslad för ägaren. Värdet avbostadsförmån för ägaren skall enligt 42 S KL beräknas med ledning av det iorten gällande hyrespriset eller efter annan lämplig grund. Delta innebär bl.a. att bostadsförmånen i regel bör tas upp till samma värde som hyran för annanlikvärdig lägenhet. Beträffande värdesällningen tillämpas också vissaschablonmässiga grunder i olika orter. Anvisningar om dessa värden fastställsårligen av efler förslag från de olika länen. Motsvarande gällerockså beträffande bostadsförmån på jordbruksfaslighet (21 S och punkt I avanvisningarna till 21 S KL). Bostadsföreningar,bostadsaktiebolag och allmännyttiga bostadsföretag beskattas enligt enschblonmetod (24 S 3 mom. och 25 S 3 mom. KL). Realisationsvinstvid avyttring av andel i bostadsaktiebolag eller bostadsförening Med s. k. äkta bostadsföretag avses sådanabostadsaktiebolag och bostadsföreningar som enligt 24 § 3 mom. KL skallschablonbeskaitas för inkomst av faslighel. Realisationsvinster på aktier ochandelar i sådana förelag beskattas-i motsats till vad som i allmänhet gällerför aktier m. m.- I* 1978/79. SkU 1978/79:61 4 enligtde regler som gäller för lös egendom i allmänhet. innebär attbeskatiningen är tidsbegränsad. Om innehavsiiden understiger beskallasvinslen i full utsträckning. Därefter trappas skatteplikten ned stegvis. Vinstsom uppkommer vid avyttring efler förvärvet är skaltefti (35 S 4mom. Realisationsvinstkommitlénkonstaterade i sitt betänkande (SOU 1975:53) Beskaltning av realisationsvinsterall det numera knappast finns bärande skäl till attrealisationsvinstbeskattningen när det gäller aktier och andelar i äktabostadsförelag skall vara begränsad i liden. Enligt kommittén borde i principsamma regler gälla som för andra värdepapper. Från bostadspolitiska synpunklerkunde dock anföras skäl för att ha en något mildare realisationsvinstbeskattningför aktier och andelar i äkta bostadsföretag än för andra aktier och andelar.Kommittén föreslog därför ett fast åriigt tillägg lill anskaffningskostnadenmed . Kommitténsförslag mötte emellertid invändningen att frågan borde lösas i ett vidarebostadspolitiskt sammanhang och har därför inte föranlett lagstiftning (prop.1975/76:180, SkU 1975/76:63, jft SkU 1977/78:9). Fråganär nu åter föremål för utredning. I direktiv (Dir. 1979:27) omöversyn av aktievinstbeskattningen m. m. anför budgelminislern bl. a. all deli skilda sammanhang har ifrågasatts om del fortfarande finns skäl att låtabeskatiningen av dessa andelsrätler vara begränsad i tiden. Förslag harframförts om att i stället behandla dem på i princip samma sätt som aktiereller atl föra in dem under de realisalionsvinstregler som gäller förfastigheter. Den tillkallade kommittén bör enligt direktiven behandla ävendenna fråga och lägga fram förslag om utformning av en i liden obegränsadbeskattning av andelar i äkta bostadsföretag. 1 det sammanhanget bör kommitténockså överväga möjligheterna all ge den som överiåter andel ibostadsrättsförening o. d. i princip samma räll lill uppskov med beskattningensom f n. föreligger vid fastighetsförsäljning. 1 detta betänkande behandlar ulskoitet vissamotioner på bostadsbeskattningens område. Innan utskottet går in på dessafrågor vill ulskollel nämna all de förslag som lagts fram i proposilionen1978/79:209 om beskattningen av bosladsrätisföreningar med s. k. fördelade lånoch av deras medlemmar och om ändrade regler för avdrag för vissareparationskostnader av vissa skäl kommer alt behandlas först under nästariksmöte. Delsamma gäller också vissa motioner i de frågor som tas upp ipropositionen. 1 motionen 349 yrkas bl. a. att inläktsschablonernaför villor med elt taxeringsvärde . räknas upp.Motionärerna yrkar också atl avdragsrälten för räntor på skulder över 200 000kr. begränsas och all avdragsreglerna även för räntor på lägre skuldbeloppomformas lill en skaltereduktion med en viss procentuell andel avränlebeloppet. SkU 1978/79:61 5 förslagfrån regeringen om begränsningar av avdragsrätlen för vissa reparationskostnader. Avden lidigare redogörelsen framgår att faslighetstaxeringskom-miité hari uppdrag atl ompröva de nuvarande procentsatserna och skikt-gränserna förvillabeskailningen i syfte alt undvika atl allmänna fastighetstaxeringmedför hastiga och starka skärpningar av beskatiningen med allvarligaekonomiska och sociala konsekvenser. Det kan nämnas alt den kommandefastighetstaxeringen väntas medföra väsentliga höjningarav taxeringsvärdena.Enligt ulskollets uppfallning kan del redan av denna anledning inte ansesaktuellt all nu höja procentsatserna för inkomstberäkningen. Därtill kommer altvillabeskailningen redan är progressiv med högre procentsatser för dyrarevillor. Motionärernasförslag i fråga om begränsningar av ränteavdraget har betydelse inte minst förvillabeskailningen, men avsikten är all begränsningarna skall gälla generellt.Som framgår av propositionen 1978/79:160 avser departementschefen atl inom korttillkalla en utredning med uppgift att behandla underskottsavdragen. Frågan ombegränsningar av avdragsrätten för räntor kommer givetvis alt las upp i delsammanhanget. Som redan nämnts behandlas frågan om begränsningar avavdragsrätten för vissa reparationskostnader i propositionen 1978/79:209,somutskottet kommeratt behandla under nästa . Avdet anförda framgår all någon åtgärd med anledning av molionen 349 inte ärpåkallad. Utskotiei avstyrker således densamma, såvitt nu är i fråga. En speciell fråga om villabeskailningen tas upp imotionen 580. Motionärerna anför atl nuvarande schablonregler missgynnar ivåfamiljsfastigheter,eftersom en Ivåfamiljsfastighel beskattas väsentligt hårdare än två fastighetermed vardera hälften så stort värde. De anser atl en ändring av bestämmelsernai detta hänseendeskulle vara av värde av flera skäl, bl. a. genomatiman på dettasätt skulle kunna bidra till större boendetäthet i många villastäder. De begärdärför förslag från regeringen i denna riktning. uppfattning är uppgifterna i molionen överdrivna, eftersomivåfamiljsfastigheter regelmässigt åsätts väsentligt lägre värden än tvåenfamiljsfasligheter med bostäder av motsvarande standard. Som framgår avmotionen kan man fl en lösning i den av motionärerna eftersträvade riktningengenom all formellt dela upp fastigheten i två separata taxeringsenheter, mendenna möjlighet står lill buds endast i speciella fall. Atl tillskapa särskildaregler på civilrättens område som syftar till ökade möjligheter tillfaslighetsuppdelningar kan enligt utskottets uppfattning knappast komma i frågaför atl tillgodose del aktuella syftet. Det torde också vara förenat medalltför stora gränsdragningsproblem att tillskapa särskilda regler inombeskattningsrätten för tvåfamiljsvillor. Medhänvisning härtill och till frågans enligt utskottets uppfattning begränsadebetydelse avslyrker ulskotlel molionen 580. SkU 1978/79:61 6 Ett vittgående yrkande rörande villabeskailningenframställs i motionen 1727.1 motionen anser man atl villaschablonen bör slopasoch alt villaägarna således bör ta upp ett bostadsvärde och göra avdrag föromkostnaderna för fastigheten. Förslaget motiveras framför allt av allvillaägarna därmed får elt direkt inlresse av atl redovisa inköp av materialoch utgivna arbetslöner. Utskottetvill framhålla alt villaschablonen tillkommit för aU förenkla beskattningen.Den fyller också detta syfte i vissa avseenden. medverkarschablonreglerna till atl kontrollproblemen vid beskattningen fått alll störreomfattning. Alll större belopp torde gå vid sidan om beskattningen, och deltaförhållande bör givetvis inte accepteras. Ett sätt att komma lill rätta medproblemet kan vara atl utforma beskattningsreglerna så atl man skapar ettstörre intresse hos allmänheten atl ta kvitton på utförda arbetsuppdrag m. m.Del i motionen framlagda förslaget är en väg all åstadkomma della resultat.Frågan om villaschablonen bör slopas eller ej måsle givelvis vägas mol eltflertal faktorer. a. måste effekterna för villaägarna bedömas noga liksomockså skaltemyndigheternas möjligheter all adminisirera ändrade regler i deltahänseende. Eventuella fördelar med elt nytt syslem måsle givetvis också vägasmol de ökade resurser som med motionärernas förslag kommer atl tas i anspråkför villabeskailningen. Altändra reglerna för villabeskailningen lorde vara förenal med åtskilligaproblem. är frågan enligt utskottets uppfattning av sådan vikt atlden bör utredas. Ulskoitet tillstyrker således bifall lill motionen 1727. 1 motionerna 1149 och 1715går motionärerna in påfrågan om värderingen av bostadsförmåner. Molionärerna i den förstnämndamotionen kritiserar RSV;s anvisningar för värderingen av bostäder påjordbruksfaslighet och anser att dessa anvisningar leder till betydandeorättvisor mellan bostäder av olika standard. 1anvisningarna framhålls att de angivna värdena avser bosläder i normalt skickoch all värdena bör jämkas uppåt eller nedål vid avvikelser härifrån, t. ex. ombostaden på grund av ålder och eftersatt underhåll eller otidsenlig planlösningväsentligt avviker från bosläder i allmänhet. Vidare bör framhållas atl redannormalbeloppen tar hänsyn lill bostadens standard i olika hänseenden. Utskottetvill emellertid inte bestrida atl de värderingar som sker med ulgångspunkl idessa anvisningar i det enskilda fallet kan te sig felaktiga. Enligt utskottetsuppfattning bör RSV uppmärksamt följa den praktiska tillämpningen av reglernaoch liksom vidta de justeringar av anvisningarna som kan ansesmotiverade. Någon åtgärd från sida i denna fråga kan emellertid inteanses motiverad, varför utskottet avstyrker motionen 1149. Molionen1715 gäller bostadsförmåner i annan fastighet. Motionärerna framhåller att manvid värderingen av dessa bostadsförmåner ofta saknar möjlighet till en direktjämförelse med en likvärdig uthyrd boslad och alt lillämpningen av reglerna harflera brister. Motionärerna vändersig bl. SkU 1978/79:61 7 attförmånsvärdena för elt flertal lägenheter i höjts i väsentligt störreutsträckning än hyreshöjningarna på jämförbara lägenheter. De anser att ellnytt system bör tillskapas där fastighetsägarna kan fa hyresvärdet prövat avhyresnämnd. Enligtulskollets uppfattning bör denna skallefråga prövas i den vanligaskatleprocessen, och den skattskyldige har givetvis möjlighet all i dennaprocess åberopa den utredning han anser lämplig. Samlidigl vill ulskollelframhålla viklen av alt värdena fortlöpande omprövas i syfte atl fä en sårättvis beskattning som möjligl och alt samlidigl undvika kraftiga höjningarvissa år. Utskottet har anförl all RSV uppmärksamt bör följa den praktiskatillämpningen av reglerna, och detta gäller givetvis också belräffandefastigheter av della slag. Med del anförda avstyrker utskottet också molionen1715. 1 molionen 1725 begär motionärerna förslag tillnästa om skärpt beskatining av realisationsvinsl vid överlålelse avbostadsrätt. Somframgår av den tidigare lämnade redogörelsen är denna fråga numera föremål förutredning. Syftet med niolionen torde därmed åtminstone delvis varalillgodosetl. 1 den mån så inte är fallet avstyrker utskottet densamma. A. all med bifall lill motionen1978/79:1727 hos rege ringen begär utredning om möjligheterna att genom ändrade regler för villabeskaltningen uppnå förbättringar av inkomst- redovisningen och underlaget härför; B. alt riksdagenavslår följande motioner, nämligen 1. motionen 1978/79:349 yrkandena 2 och 3, 2. molionen 1978/79:580, 3. motionen 1978/79:1149, 4. molionen 1978/79:1715 yrkandet 2, 5. motionen 1978/79:1725. Närvarande:Erik (), (), (). (), * (s), (), (), (s), (), (), (), CurtBoström* (s), (), () och (). *Ej närvarande vid betänkandets justering. SkU 1978/79:61 8 1. avErik (), (), (), (), i (s). () och () som Utskottetsförslag om utredning av villabeskattningen syftar lill att förbättraredovisningen av inkomster för arbeten som ulförts på villor genom att slopaschablon metoden för villabeskaltningen. Vi instämmer i uppfattningen attinkomstredovisningen bör förbällras. Man bör emellertid söka andra vägar härförän den som utskottet nu förordar. Villaschablonenansågs redan när den infördes som nödvändig för att förenklabeskaltningen. Alternativet är elt system där villaägaren beskallas förhyresvärdet för bostaden efter avdrag för samtliga omkostnader för fasligheten.Detta system skulle innebära svåra olägenheter för både villaägarna ochbeskaltningsmyndigheterna. Det finns inte någon egentlig hyresmarknad förvillor som kan ligga till grund för en uppskattning av bostadsförmånens värde.Bedömningen härav kommer atl vila på lösa grunder och vålla svårbedömbaratvister mellan villaägarna och skattemyndigheterna. Även på avdragssidanuppslår prakliska olägenheler med redovisningen och kontrollen härav. a. nämnas svårigheterna att skilja mellan avdragsgilla kostnader förunderhåll och icke avdragsgilla kostnader för om- eller tillbyggnad. Altnu, med den omfattning som denna bostadsform fått , återinföra ensvårhanterlig beskattningsmetod kan inte vara förenligt med någons intresse ochbör enligt vår mening inte komma i fråga. Vi vill också framhålla alt en sådanåtgärd i allt för hög grad skulle ta beskaUningsmyn-digheternas resurser ianspråk för villabeskaltningen och att andra mer angelägna uppgifter skulle blilidande. Vi avstyrker således den begärda ulredningen. dels anser atl ulskotlel under mom. A borthemställa A. att avslår motionen 1978/79:1727. 2. avKurt Söderslröm (m) och () som Imolionen 1978/79:580 visas att nuvarande schablonregler för villabeskattningenmissgynnar ivåfamiljsfastigheter, genom atl en ivåfamiljsfastighel beskaitasväsentligt hårdare än två fastigheter med vardera hälften så stort värde. Dellaproblem elimineras inte av all en ivåfamiljsfastighel ofta åsätts lägre värdenän två enfamiljsbostäder av molsvarande standard, eftersom progressionen ivillabeskaltningen är så stark. SkU 1978/79:61 9 Regeringen bör, i enlighel med vad som krävs imolionen, lägga fram förslag som leder till en rättvis beskaltning avivåfamiljsfastigheter. delsanser att utskottet under mom. B 2 bort hemställa att med bifall till motionen1978/79:580 hos regeringen begär förslag lill rättvisare beslämmelserbelräffande beskattning av ivåfamiljsfastigheter i enlighet med vad som anförsi molionen.