bet · G201UbU45 · 1978-12-31 00:00:00 — Enligtmotionen 1978/79: 2606 (yrkandet 12) bör besluta att betygen skalltas bort i tillvalskurser. Dessa kurser kommer att vara mycket varierande tUlsin utformning och omfattning. Det kommer därför enligt motionärernas meninginte att finnas något underiag för jämförbara betyg. DärtUl kommer att betyg itillvalskurser skuUe medföra risker för takfiska val i stället för deneftersträvade intressestyrningen. Utskottetkan inte se någon anledning för att nu besluta om att ta bort betygenför en del av de ämnen som ingår årskurserna 8 och 9. UbU 1978/79: 45 57 Utskottetföreslår därför att avslår yrkandet 12 i motionen 1978/79: 2606. Inomramen för nuvarande betygssystem har SÖ för elever med skolsvårigheter genomsärskUda anvisningar sökt mildra den allmänna betygsättningens negativaeffekter. Dessa anvisningar rör elever med olika slag av handikapp ochskolsvårigheter, elever som varit långvarigt sjuka samt invandrarelever. Ifråga om t. ex. inteUektueUt utvecklingshämmade har kryssmarkering (asterisk)använts för att upplysa om att betygen avser en särskild referensgrupp. Det åliggervidare enligt nuvarande anvisningar avlämnande skola att tillintagningsnämnden lämna skriftlig information om elev tiU vilken specieUahänsyn bör tas. har uppfattningen att det även i fortsättningen kommer att finnas engrupp elever som bör ha rätt att bedömas i särskild referensgrupp. SÖ skall fåi uppdrag att lägga fram förslag som innebär möjlighet att vid betygsättningenta särskilda hänsyn. Imotionen 1978/79: 2606 (yrkandet 13) påpekas att betyg med kryssmarkering aveleverna upplevs inte som en hjälp och ett stöd ulan som diskriminerande.Motionärerna anser att asteriskbetygen inte längre bör förekomma. I stället börsyo-samverkan för elever med skolsvårigheter förstärkas. Omsorgenom elever med speciella skolsvårigheter bör även i fortsättningen inrymma enmöjlighet att vid betygsättningen ta särskilda hänsyn. Med hänsyn härtill ochinfiU dess ett bättre alternativ presenterats anser sig utskottet inte kunnaframföra någon erinran mot att betyg med kryssmarkering (asterisk) används. Ipropositionen har inte anförts något om att systemet med fri kvot skall slopas. Underåberopande av det anförda avstyrker utskottet motionen 1978/79: 2606 yrkandet13. Den skriftliga bedömningen av en elev betygen skall kompletteras med en av lärare muntligt redovisad individrelatcradbedömning. Med detta senare avses en bedömning där elevens prestationer jämförsmed vad han eller hon tidigare gjort och med hans eller hennes egnaförutsättningar. Imotionen 1978/79: 2631 är man så tiU vida ense med föredragande statsrådet attmotionärerna anser att betygsättningen under låg- och mellanstadierna intealltid behöver ske genom formaliserad information. Där finns klasslärare medmöjlighet till en helhetssyn på eleven och betygen kan ersättas medkvartssamtal. Vidare anför motionärerna i denna fråga följande: "Det ärdock nödvändigt att precisera vad kvartssamtalens syfte skall vara: de skallgälla prestationerna och vara en ärlig redovisning av elevens resultat iförhåUande till hans eller hennes egna förutsättningar, dvs. Vidare måste det ges en kursrelaterad information.Slufiigen skall kvartssamtal liksom annan be- UbU 1978/79: 45 58 tygsättningkompletteras med avgivande av ett positivt omdöme om eleven." I motionenhemställs (yrkandet 15) att hos regeringen begär att kvartssamtalenssyfte preciseras i enlighet med vad som anförts i motionen. Enligt6 kap. 11 § skolförordningen kan kommunerna besluta att betygen i årskurserna3 och 6 skall ersättas med annan form av besked. Enligt propositionen harbetygsgivningen i stor utsträckning ersatts av enskilda samtal där elev,föräldrar och lärare deltar. Föredragande statsrådet anför att erfarenheternafrån denna verksamhet bör tas tUl vara och läggas till gmnd för en vidareutveckling. Det är därför enligt föredragandens mening önskvärt att utvecklaandra former för information som ger en mer aUsidig bild av elevens insatseroch aktivitet i skolan. Utskottetdelar föredragandens uppfattning. Med hänvisning härtill och då frågan omkontaktformerna mellan hemmen och skolan utreds anser sigutskottet inte nu böra föreslå att göra något uttalande omkvartssamtalens uppläggning och innehåll m. m. En av utredningens uppgifter äratt föreslå nya eller vidareutveckla olika former för kontakterna meUan hem ochskola. Utskottet avstyrker alltså motionen 1978/79: 2631 yrkandet 15. Frågan om betyg i gymnasieskolan skall utredas avgymnasieutredningen, varför som tidigare påjjekats betygsättningen därinte behandlas i propositionen. Motionen 1978/79: 272 samt yrkandet 4 i motionen1978/79: 939 avser inte bara utan också gymnasieskolan. Medhänvisning fill det uppdrag som gymnasieutredningen skall få avstyrkerutskottet motionerna i vad de gäller gymnasieskolan. Ocksåyrkandet 15 i motionen 1978/79: 2606 gäUer gymnasieskolan. Även i fråga omgymnasieskolan bör arbetet enligt motionäremas mening inriktas på att betygenskall tas bort. Något urvalsmotiv kan enligt deras mening i flertalet fall inteanföras för att bibehålla vissa betygstillfällen i gymnasieskolan. I motionenföreslås att betygstillfället på hösten i årskurs 1 på försök slopasutom där man behöver använda betyg som hjälp vid grenval samt att de lokalaskolmyndigheterna ges rätt att besluta om att på försök ytterligare inskränkaantalet betygstillfällen i gymnasieskolan. Utskottetär inte nu berett förorda att den begärda försöksverksamheten kommer tillstånd. Utskottet avstyrker därför yrkandet 15 i motionen 1978/79: 2606. Ärende om intagning av elev i gymnasieskolan avgörsmed vissa undantag av intagningsnämnd. Intagningenomfattar huvudsakligen två rutiner. Den första den preliminära intagningen grundas på höstterminsbetygen och görs . Den Hgger till grund förförslag till organisationen av studievägar i gymnasieskolan. UbU 1978/79:45 59 lämnasinte till de sökande. Den andra rutinen grundas på slutbetygen och skall ledatill intagning inom fastställd gymnasieskolorganisation. Efter denna intagningges besked till de sökande om intagningsresultatet. BU73 föreslår ett intagningsförfarande som bygger på att intagning görs pågmndval av höstterminsbetyget i årskurs 9. Detta förslag innebär att tiden föransökan tUl gymnasieskolan utgår vid höstterminens slut. Eleverna får undervårterminen meddelande om de intagits till sökt studieväg eller ej.Remissinstanserna är positiva tiU BU 73:s förslag om intagning påhöstterminsbetyget i årskurs 9. ser stora fördelar med en intagning som bygger på höstterminsbetygeni årskurs 9 och anser att en så bred försöksverksamhet som möjligt ärangelägen. I avvaktan på resultaten av försöksverksamheten är hon dock inteberedd att förorda ett beslut om övergång till höstterminsintagning. BU73 har visat att utredningens förslag om intagning på grundval avhöstterminsbetyget har stora fördelar påpekas i motionen 1978/79: 2596(yrkandet 5). Detta har bekräftats vid remissbehandlingen och motionärernaföreslår att nu beslutar att intagningen till gymnasieskolan fr. o.m. /83 skall ske på grundval av höstterminsbetyget i årskurs 9. Imotionen erinras om de fördelar som finns med intagning på höstterminsbetyget.Främst pekas på skolmyndigheternas ökade möjligheter att planera på olika sättför de elever som inte kommer in på sökt linje. Riskerna för felaktigastudieval bör minska och en viss anpassning av undervisningen under vårterminenefter elevernas behov med hänsyn fiU den fortsatta studievägen borde kunnaske. Ilikhet med föredragande statsrådet och motionärerna anser utskottet fördelarnastora med en intagning som bygger på höstterminsbetygen i årskurs 9. uppfattning bör denna reform, tiU vUken anslutningen är stor hosremissinstanserna, genomföras . Riktpunkten bör vara attintagningen tUl /83 görs på höstterminsbetyget . Utskottetfinner i likhet med föredragande statsrådet det synnerligen angeläget med enså bred försöksverksamhet som möjligt. Utskottet föreslår att som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet sålunda med anledning avpropositionen och motionen 1978/79: 2596 yrkandet 5 anfört. Närdet är överskott av sökande till en linje eller kurs i gymnasieskolan måsteman göra ett urval bland de sökande. SÖ skall få i uppdrag att lägga framförslag om hur betygen skall kompletteras med följande urvalsgrunder, nämligenarbetslivserfarenhet, fömtbildning, rangordning av val, upprepad ansökan samtkönstiUhörighet. I sammanhanget skall också övervägas hur korta yrkesinriktadekurser skall meritvärderas vid ansökan till gymnasieskolan. Förslagetatt könstiUhörighet skall ingå bland urvalsgmnderna avvisas i mofionerna1978/79: 2596 (yrkandet 4) och 1978/79: 2631 (yrkandet UbU 1978/79: 45 60 17).I den förstnämnda motionen hävdas att problemet med könsbundna studieval börlösas med andra medel, främst förbättrad studie- och yrkesorientering, ökadepraktiska inslag i skolans arbete, utökad pryo och bättre kontakt mellansamhället och skolan. I mofionen 1978/79: 2631 framhålls att olika åtgärdersjälvfaUet bör vidtas för att få tiU stånd en jämnare könsfördelning på olikautbildningsvägar. Enligt motionärernas mening skall meriter vara avgörande vidurval och de menar att det är principiellt felaktigt att som merit fåtillgodoräkna sin könstUl-hörighet. Utskottetinstämmer i föredragande statsrådets mening att man bör göra ansträngningar föratt uppmuntra ungdomen att bryta könsrollsmönstret vid sina val avgymnasieutbildning. Att könstillhörighet får ingå bland urvalsgrundema tiUgymnasieskolan synes då naturligt. Utskottet biträder regeringens förslag omurvalsgrunder och avstyrker aUtså mofionerna 1978/79: 2596 yrkandet 4 och1978/79: 2631 yrkandet 17. Intagningsnämndenbestår av högst tre skolledare eller lärare i gymnasieskolan, enledamot från skolstyrelsen och en lärare eller skolledare från gmndskolan. BU73 föreslår att intagningsnämnden skall bestå av en skolledare frångymnasieskolan, en skolledare från , en representant för skolanssyo-verksamhet och tre lekmannarepresentanter, bland vilka ordföranden utses.Utredningen menar att en utökad representation av lekmän bör kunna ge störremöjligheter för att allmänna bedömningar läggs tiU grund för intagningsbeslut. Intagningsnämndenkommer, framhåller föredraganden, i sitt arbete att ta ställning inte bara tilli poäng uttryckta meriter utan måste också göra skälighetsbedömningar medhänsyn till arbetsmarloiaden. I många fall är det fråga om att avgöra ärendensom rör elever med speciella svårigheter. Nämndens verksamhet kommer därtillatt beröra problem av social och arbetsmarknadsmässig karaktär. anser att BU underskattat betydelsen av erfarenhet från skolan ochskolans förhållanden. På hennes förslag föreslär regeringen attintagningsnämnden skall bestå av högst två skolledare eller lärare frångymnasieskolan, en skolledare eller lärare från gmndskolan, en representantför skolans syo-verksamhet och två lekmän bland vUka ordföranden skall utses. Imotionen 1978/79: 2606 yrkandet 14 föreslås att BU:s förslag genomförs.Motionärerna finner detta väl underbyggt och anser att några skäl inte anförtssom motiverar ett annat ställningstagande. Enligtregeringens förslag får intagningsnäm.nden sex ledamöter. Utskottet anser attett udda antal är att föredra. Antalet ledamöter bör därför ökas till sju.Utskottet anser vidare att denna sjunde ledamot bör vara lekmannarepresentant.Utskottet föreslår alltså denna ändring i förhållande till regeringens förslag.Utskottet avstyrker sålunda såväl UbU 1978/79: 45 61 regeringenssom motionärernas förslag och föreslår att som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om intagningsnämnds sammansättning. Densom redan har betyg i ett ämne från , eller statligvuxenutbildning eller i motsvarande ämne från en äldre skolform kan bara tas ini motsvarande kurs i och statlig vuxenutbUdning om det inte medförökade kostnader för statsverket, såvida studierna inte avserbehörighetskomplettering. Alla som har genomgått en kurs får betyg i ämnet vidslutet av kursen. Däremot utfärdas enligt gällande bestämmelser inte nyttslutbetyg tiU den som tidigare fått slutbetyg från . Dessabestämmelser kom till för att motverka konkurrenskomplettering. Erfarenhetenhar visat att de i viss utsträckning drabbade eftersatta grupper.Dispensansölmingar i syfte att få ett nytt slutbetyg och att få tillgodoräknadetta vid urval bland sökande fill utbUdning har behandlats av regeringen. Ibudgetpropositionen 1974 (prop. 1974: 1 bU. 10 s. 406, UbU 1974: 20, rskr 1974:185) anmäldes för att regeringen gett ett antal sådana dispenser.Medgivandena avsåg studerande som tidigare på gmnd av medicinska eller socialaskäl hade haft speciella svårigheter att tillgodogöra sig utbildningen iungdomsskolan. Genom beslut , den 18 aprU 1976 och den 26 maj1977 medgav regeringen att den, som beviljats utbildningsbidrag enligt bestämmelsernaför arbetsmarknadsutbildning för att studera på grundskolenivå i kommunalvuxenutbildning, får generell dispens att tas in i kursen och få ett nyttslutbetyg. Beslutet fattades till en början för endast i sänder, mengäller nu tiUs vidare. Ipropositionen 1978/79: 180 föreslås nu följande förändring av gällandebestämmelser att tiUämpas fr. o. m. . Nyttslutbetyg från bör få utfärdas utan dispens för vuxenstuderandeinom och statlig vuxenutbUdning, dock tidigast efter det attdet ursprungliga slutbetyget har avgetts. Nyttslutbetyg får utfärdas utan dispens redan tidigare än efter detatt det ursprungliga slutbetyget avgetts när det gäller personer som beviljatsutbildningsbidrag enligt bestämmelserna för arbetsmarknadsutbildning förstudier på grundskolenivå. Sådana personer får också tas in i kurs även om detskulle medföra ökade kostnader för statsverket. Samma regler bör nu utsträckasatt gälla även för dem som beviljats särskilt vuxenstudiestöd för studier pågrundskolenivå. Särskilddispens bör inte erfordras för personer, vilkas slutbetyg från grundskolansårskurs 9 är ofullständigt. Utskottettillstyrker den av regeringen föreslagna ändringen. Däremot är utskottet inteberett förorda att det skapas möjligheter till konkurrenskomplettering, varförutskottet avstyrker yrkandet 16 i motionen 1978/79: 2631. UbU 1978/79: 45 62 Vad som i övrigt anförts och föreslagits ipropositionens avsnitt Betygsättning i m. m. föranleder ingetutskottets uttalande eller någon erinran. Föredragande statsrådet framhåller att en vidgadarbetslivsorientering är angelägen. Innan en sådan kan införas är detemellertid nödvändigt att klarlägga om det erforderliga antalet platser kanställas tUl förfogande och under vUka förutsättningar det kan ske. Denförsöksverksamhet som läsåren 1977/781979/80 ingått i SÖ:s översyn av denpraktiska arbetslivsorienteringen i bör därför fortsätta och vidgastill att omfatta samtliga kommuner fr. o. m. /83. SÖ skall i samrådmed AMS utreda det samlade behovet av praktikplatser för olikautbildningar och möjligheterna att tiUgodose detta behov. Därvid skallklarläggas personalkonsekvenser, kostnader för stat, kommun och företag samtkonsekvenser för SSA-rådens verksamhet. Statsrådetär inte beredd att, som SÖ föreslagit, faststäUa som en absolutminimitid för den praktiska arbetslivsorienteringen i . Dettamotiveras dels med att kravet på kvalitet måste upprätthållas, dels med attförsöksverksamheten först måste utvärderas. Statsrådet avser emellertid attåterkomma med förslag till ställningstagande beträffandearbetslivsorienteringens omfattning före . under allmänna motionstiden väckta mofionen 1978/79: 266 hemställs(yrkandet 1 a) att tio veckors arbetslivsorientering skall införas.Fördelningen av dessa liksom den praktiska arbetslivsorienteringensutformning kan enligt motionärernas mening variera. Motionärema betonar attpraktiken är en del av utbildningen och att samhället måste stå förkostnaderna. Enligtmotionen 1978/79: 2606 (yrkandet 10) bör redan nu fastslås att arbetslivsorienteringenskall omfatta , dvs. enligt SÖ:s förslag. börvara ett minimum för alla kommuner och alla elever. Möjlighet till dispens skaUdock kunna ges. Det är vidare enligt motionärerna nödvändigt att samhället lämnarersättning för kostnader i samband med arbetslivsorientering för att måletskaU kunna uppnås. Utskottetanser i likhet med motionärerna att en höjd ambitionsnivå för den praktiskaarbetslivsorienteringen i bör fastslås . Enligt utskottetsmening är målet en tidram . Detta mål kan dock inte uppnåsomedelbart, när den nya läroplanen börjar fillämpas, bl. a. av det skälet attdet torde vara svårt att tiU dess få fram tillräckligt antal platser för den praktiskaarbetslivsorienteringen. Som en första etapp på vägen mot målet bör emellertidredan nu fast- UbU 1978/79: 45 63 slåsatt den praktiska arbetslivsorienteringen skall omfatta minst närden nya läroplanen börjar tillämpas. Det måste dock finnas möjligheter tilldispens i de fall då kommuner främst i glesbygden inte har möjlighet attgenomföra detta. Vad utskottet här anfört om tidram för den praktiskaarbetslivsorienteringen bör med bifall fill motionen 1978/79: 2606yrkandet 10 i denna del och med anledning av motionen 1978/79: 266 yrkandet 1 asom sin mening ge regeringen till känna. Utskottettillstyrker regeringens förslag att försöksverksamhet med ändrad praktiskarbetslivsorientering skall fortsätta och om möjligt vidgas tUl samtligakommuner fr. o. m. 1982/83. Utskottet anser det också angeläget att det samladebehovet av praktikplatser för olika utbildningar och möjligheterna atttillgodose detta behov m. m. utreds. Det är därvid av vikt attkostnaderna för den av utskottet förordade utvidgade prakfiskaarbetslivsorienteringen blir klarlagda. Enligtmofionen 1978/79: 2606 har prakfisk arbetslivsorientering ute påarbetsplatserna så stor betydelse för elevernas utveckling att skola ocharbetsmarknad i samverkan måste finna former för att förverkliga det uppställdamålet. Ytterst kan lagstiftning om arbetslivets medverkan iarbetslivsorienteringen behöva tillgripas. Riksdagenskall enligt motionen 1978/79; 2636 (yrkandet 5) hos regeringen begära förslagom lagstadgad skyldighet för företag och organisationer att ställa platser förden praktiska arbetslivsorienteringen till förfogande. Utskottethar liksom föredragande statsrådet konstaterat att bristen på platser försvåraren önskvärd utvidgning av den praktiska arbetslivsorienteringen. Utskottet harockså tillstyrkt att bl. a. frågan om behovet av platser och möjligheterna atttUlgodose detta behov samt vissa konsekvenser av en utvidgadarbetslivsorientering skall utredas . Det är enligt utskottets meningbetydelsefullt att arbetet med att öka antalet platser för den praktiskaarbetslivsorienteringen kan ske i en positiv sam-arbetsanda och att förståelsenför dessa problem kan ökas genom bl. a. det fortsatta arbetet inom SSA-råden.Skola och arbetsmarknad måste som framhålls i motionen 1978/79: 2606tillsammans finna former för att förverkliga uppställda mål. Utskottet anseremellertid inte att denna utveckling befrämjas av krav på en lösning genomlagstiftning. bör därför avslå motionerna 1978/79: 2606 yrkandet 10i denna del och 1978/79: 2636 yrkandet 5. Människormed specialkompetens och yrkeserfarenhet av arbetsmiljöfrågor skall enligtmotionen 1978/79: 1381 (yrkandet 2) medverka i undervisningen i skolan främstinom ämnena samhällskunskap och arbetslivsorientering. Undervisningen börmeddelas av ämneslärare men kompletteras genom medverkan av t. ex.skyddsombud, skyddsingenjörer och yrkeshygieniker. UbU 1978/79: 45 64 Utskottet vill erinra om att det enligt riksdagensbeslut om skolans inre arbete (prop. 1975/76: 39, UbU 197.5/76: 30, rskr1975/76: 367) under skoldagen (som omfattar timplanebunden verksamhet och annanverksamhet som skall förekomma enligt skolförordningen) kan förekomma bådelärarledd undervisning och undervisning ledd av andra än lärare, t. ex.experter av olika slag eller företrädare för organisationer m. m. Det ärsåledes möjligt att komplettera undervisningen på det sätt som föreslås imotionen. Utskottet kan inte biträda motionens förslag att sådan medverkanskall ske. bör därför avslå yrkandet 2 i motionen 1978/79: 1381. Ipropositionen hemställs att skaU godkänna att skolstyrelsensuppföljningsansvar för ungdom.ar som inte fyllt utvidgas tUl attgäUa även dem som genom skolstyrelses och därefter ar-betsförmedhngsuppföljning fått arbete men sedan av något skäl slutar. 3.7Kostnader m. m. I propositionen föreslås att skolan successivttillförs ökade resurser i samband med läroplansreformen och med början liisåret1980/81. Regeringen har i förslaget tUl ny läroplan för endastbeaktat kostnader som är föranledda av förändringar i tim- och kursplanerna.Utskottet vill påpeka att dämtöver tillkommer kostnader, som inte nu harredovisats. Till frågan om kostnader för fortbildningskurser meddelarföredraganden att hon avser återkomma 1980. Utskottetutgår från att det även gäller övriga kostnader. Iföredragandens förslag ingår medel för infcrtnation m. m. genom länsskolnämndentUl ett belopp av 3,6 milj. kr. under vart och ett av åren 1980/81, 1981/82,1982/83 och 1983/84. Övrigaerforderliga medel skall enhgt föredragandens förslag tiUföras bas- ochförstärkningsresurserna. I propositionen föreslås ingen ändring i de regler förresursernas användning som fastställdes genom beslut med anledningav propositionen om nytt statsbidrag till m. m. 1977/78:85, UbU 1977/78: 21, rskr 1977/78: 260). Däremot har resurstUlskottets storlekberäknats så att det skaU möjliggöra vissa speciella insatser. I propositionen1978/79: 180 redovisas beräkningsgrunder och motiv för de ökaderesursinsatserna. Dessa binder inte skolornas resursanvändning i vad gällerförstärkningsresursen. Imotionen 1978/79: 2596 (yrkandena 1 och 3) hemställs att ställer sigavvisande till specialdestinerade höjningar av bas- ochförstärkningsresurserna. I yrkandet 1 berörs denna fråga speciellt vad gällerteknik. Det är enligt motionen väsentligt att möjligheten att bedrivaundervisningen i delad klass inte begränsas till teknikmomentet eUer tillhögstadiet. Det är också viktigt att genom ökad schablonisering UbU 1978/79: 45 65 möjliggöraett mera decentraliserat beslutsfattande. Kommunerna måste ha frihet attutnyttja resurserna efter egna prioriteringar. I motionen 1978/79: 2606(yrkandet 17) framhålls att resurser inte skall tiUföras vissa ämnen. Det börsom hittiUs ankomma på lokala organ att besluta om resursernas användning.Detta hindrar inte att de kan komma att användas på det sätt regeringenföreslår. I flera fall kan detta enligt motionen vara den mest ändamålsenligaanvändningen med hänsyn tiU elevernas behov. Utskottet,som ansluter sig tiU föredragandens förslag om ökade resurser, viil samtidigtstarkt betona att de i propositionen redovisade mo-fiven ochberäkningsgrunderna (s. 105106) inte specialdestinerar resurserna attanvändas på något visst sätt. Detta innebär att också de nya medlen iförstärkningsresursen skall fördelas i enlighet med principbeslutet om friareresursanvändning. Resursfördelningen påverkar kvaliteten i skolans arbete ochavgörs på det sätt som fastslagits i beslut om nytt statsbidragtill . sålunda anfört med anledning av propositionen samt motionerna1978/79: 2596 yrkandet 1 och yrkandet 3 och 1978/79: 2606 yrkandet 17 i dennadel bör som sin mening ge regeringen till känna. Imotionen 1978/79: 2606 (yrkandena 17 och 20) föreslås en annan utformning avresurstillskottet till skolan än den i propositionen föreslagna. Enligtmotionen bör medel motsvarande per elev (ca 95 milj. )/80 tiUföras länsskolnämnds-delen av förstärkningsresursen.Vidare bör återstående medel inom den av regeringen föreslagna ramen tillförasskolan fr. o. m. 1982/83 genom att förstärkningsresursen ökas med 0,0498 veckofimmarper elev, varav 0,014 avser överföring av basresurser på mellanstadiet. Iförstärkningsresursen bör ingå ökade resurser för musik. Utskottetanser att resurser bör tillföras skolan i den takt och på det sätt somföredraganden föreslagit. Motionen 1978/79: 2606 yrkandet 17 i denna del ochyrkandet 20 bör därför avslås av .