bet · G201UbU3 · 1978-12-31 00:00:00 — 1978/79: 3 medanledning av motion om företagslnriktad forskning vid universitet ochhögskolor 1977/78: 1707 av m. fl. (c) variyrkas att i enlighet med vad som sägs i motionen 1977/78: 1706 vilken remitterats till näringsutskottet ger regeringen till känna vad som imoUo-nen anförts om forskning och utveckling i vad gäller a) behovet av forskning ominstitutionell förnyelse i företagen, b) praktiskt inriktad forskningvid universitet och forskningsinstitutioner i samarbete med näringslivet ochfackliga organisationer, c) grundforskning inriktad påutveckling av vissa utvalda branscher, d) förslagetatt till forskning och utveckling skall avsättas en viss del av statens regional- och industripolitiska satsningar. Utskottet har inhämtat yttranden över motionen frånuniversitets-och högskoleämbetet (UHÄ), styrelsen för teknisk utveckling (STU),forskningsrådsnämnden (FRN) och (). UHÄ hartill sitt yttrande bilagt yttranden som avgivits av de samhällsvetenskapligafakultetsnämnderna i , , , och , denmatematisk-naturvetenskapliga fakultetsnämnden i och den tekniskafakultetsnämnden i . i Uppsalaframhåller att forskning av det slag som motionärerna efterlyser redanförekommer vid många institutioner och att resultat redan finns tillgängliga.Detta gäller t. ex. forskning om produktutveckling och innovationer, om demindre företagens problem och om exportfrågor. Mycket av denna forskning skeroch har skett i nära samarbete med näringslivet påpekar vidare nämnden. I ett längre tidsperspektiv torde, anförsamhällsvetenskapliga fakultetsnämnden i , den viktigasteinnovationsbefrämjande åtgärden inte vara en selektiv utan en bred satsning påforskning och högre utbildning. Det är av grundläggande betydelse, anförnämnden vidare, att rekryteringen till högre utbildning främjas och att deetablerade forskarnas möjligheter till forskning förbättras. UbU1978/79: 3 UbU 1978/79: 3 2 Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) påpekar attforskningen bör ha viktiga bidrag att lämna till förståelsen och lösandet av deproblem svenska företag möter. UHÄ anför vidare följande. De frågor motionen aktualiserar har behandlats iforskningsrådsutredningens (FRU) och forskarutbildningsutredningens (FUN)avlämnade betänkanden. Frågorna om bl. a. högskolans forskning isamverkan med näringsliv och fackliga organisationer behandlas av utredningenangående högskolans forskningssamverkan med forskningsråd, myndigheter,företag och organisationer m. m. (FOSAM). a. påpekats av UHÄ i yttrande över FRU:s och FUN:s betänkanden harforskningens roll som förnyelsefaktor i samhället uppmärksammatsalltmer. Till detta har bl. a. bidragit den ekonomiska utvecklingen i vårtland och medvetenheten om olika konsekvenser av den tekniska utvecklingen.Insikten om samhällets ökade forskningsberoende har ökat, och uppmärksamhetenriktas mer än tidigare mot forsknings- och teknikintensiva sektorer avnäringslivet. Behovet av en slagkraftig teknisk och naturvetenskapligforskning betonas alltmer som nödvändig för att öka industrins konkurrenskraft. EnligtUHÄ:s mening är sådana satsningar befogade, och en fortsatt utbyggnad avresurserna för den forskning som bedrivs inom högskoleorganisationen ärnödvändig. En avsättning av den del av de regional-och industripolitiskasatsningarna för FoU, som föreslås i motion 1977/ 78: 1707, kan vara en väg atttillgodose dessa resursbehov. Vadgäller forskning för främjande av företagens verksamhet görs viktiga insatserinom, förutom teknik och naturvetenskap, samhällsvetenskapliga ämnen såsomföretagsekonomi. I likhet med motionärerna anser UHÄ att en ökad satsning påforskning om utveckling av system för t. ex. administration och marknadsföringär starkt motiverad. Vidgenomförandet av en sådan är det, i detta som i andra sammanhang, viktigt attforskningsinsatserna avvägs så att tekniskTekonomiska motiveringar inteensidigt blir styrande. Som ekonomisk-historiska institutionen viduniversitetet i framhållit i sitt yttrande över motionen är detviktigt att företagsforskningen inte präglas av ett alltför snävt synsätt. bör inte ses isolerat, utan sättas in i sitt ekonomiska,sociala och historiska sammanhang. Vad gäller behovet av forskning om institutionellförnyelse i företagen menar styrelsen för teknisk utveckling (STU) att dennafråga lämpligen kan prövas av forskningsrådsnämnden. har i betänkandet(SOU 1977:63) Fortsatt högskoleutbildning ställt krav beträffandeuppdragsforskningen vid universitet och högskolor, vilka enligt STU sammantagnaskulle kunna försvåra sektororganens och näringslivets stöd åt praktiskt inriktatforsknings- och utvecklingsarbete vid universitet och högskolor. STU utgår frånatt utredningen om högskolans forskningssamverkan med forskningsråd,myndigheter, företag och organisationer m. m. (FOSAM) kommer att ta hänsyn tillvad som framkommit vid remissbehandlingen av forskningsrådsutredningens ochforskarutbildningsutredningens betänkanden när det gäller mer övergripandefrågor i detta samspel. STU menar att utredningen också bör kunna uppmärksammavad som i detta avseende framförs i motionen. UbU 1978/79: 3 3 I fråga om selektiv satsning på grundforskninginriktad pä utveckling av vissa utvalda branscher hänvisar STU till det uppdragsom STU och Ingenjörs erhållit av regeringen när det gällerSveriges tekniskt industriella framtida kompetens. Bland resultaten från dettauppdrag kommer, anför STU, att vara förslag till sådan selektiv satsning påforskning som efterlyses i motionen. EnligtSTU:s mening förtjänar förslaget i motionen att till forskning och utvecklingavsätta en viss del av statens regional- och industripolitiska satsningar attprövas. Uppenbarligen avsätts redan en viss del av statens industripolitiskasatsningar för stöd till forskning och utvecklingsarbete inom näringslivet.STU:s budget uppgår /79 till 353 milj. kr. Det är uppenbart nödvändigt,fortsätter STU, att långsiktiga regional- och industripolitiska satsningar fårinnefatta även ett kraftfullt och målmedvetet stöd till forskning ochutveckling med inriktning på att utveckla alternativ produktion av varor ochtjänster med förutsättningar för långsiktig konkurrenskraft. Endast därigenomkan sysselsättningen i olika regioner tryggas . () ansluter sig tillönskemålen om forskning om institutionell förnyelse i företagen och omselektiv satsning på grundforskning samt erinrar om att frågan omuppdragsforskning f. n. prövas hos regeringen. Förslaget att till forskning ochutveckling skall avsättas en viss del av statens regional- ochindustripolitiska satsningar avvisar FRN. Nämnden anför i huvudsak följande. Nämnden ansluter sig till önskemålen om forskningom institutionell' förnyelse i företagen men vill framhålla att sådan FoUförekommer vid t. ex. företagsekonomiska institutioner och konsultföretag. FRNhar för sin del inlett ett arbete som avser att stimulera forskning kring planeringsförutsättningarunder andra ekonomiska utvecklingsbetingelser än dem som i stort sett råttunder efterkrigstiden. I detta sammanhang är forskning om institutionellförnyelse i företagen självfallet aktuell. Ettökat utnyttjande från näringslivets sida av den FoU-resurs som högskolan utgörhar länge eftersträvats och FRN måste från sina utgångspunkter se positivt påalla åtgärder som kan främja utökade sådana kontakter. I motionen påpekasockså de senaste av de åtgärder som statsmakterna vidtagit för att underlättakontakterna mellan näringslivet och högskolan. Frågan om bl. a. de facldigaorganisationernas möjligheter att initiera FoU är likaledes högaktuell. Defackliga organisationerna arbetar f. n. själva intensivt med FoU-frågorna ochforskningsrådsutredningens förslag rörande ökade möjligheter för de fackligaorganisationerna i detta avseende är under övervägande i regeringskansliet.Frågor av hithörande slag studeras f. n. av forskningssamverkanskommittén. Enselektiv satsning på kompetensuppbyggande forskning inom vissa grundläggandeforskningsområden i syfte att ge stimulans åt utvecklingen inom utvaldabranscher kan vara ett önskvärt inslag i en aktiv och långsiktig FoU-politik.En sådan satsning bör utformas i en planeringsdialog mellan bl. a. deansvariga forskningsråden och andra organ där även budgetprocessen spelar enviktig roll. Även FRN kan här spela en roll. Det bör emellertid betonas attsambanden mellan framgångsrik utveckling inom olika industribranscher ochlångsiktig kunskapsupp- UbU 1978/79: 3 4 byggandeforskning är långt ifrån entydiga och lineära. Selektiva satsningar får därförinte ses som alternativ till ambitiösa insatser på bredden. med anspråk på helhetssyn och överblick måste givetvisuppmärksammas FoU-verksamhetens betydelse för regional och industriellutveckling. Resurser för FoU måste bl. a. dimensioneras med hänsyn till denpolitiska vikt dessa frågor har. FRN vill betona att det existerandeFoU-systemet (universitet, institut, forskningsråd, sektorsorgan etc.) utgörden naturliga basen för ökade insatser. En fast mekanisk kvotering av det slagmotionen antyder är dock av flera skäl olämplig. a. skulle detta kunnamedföra en i FoU-sammanhang högst besvärande ryckighet i medelstilldelningenoch även risk för låst maxi-mering. Ingenjörsvetenskapsakadeinien (]WA) instämmer imotionärernas utgångspunkt att satsning på nya produkter ochproduktionsprocesser är en förutsättning för att förbättra s\'ensk industriskonkurrenskraft. Stöd till uppfinnare samt till teknisk forskning ochutveckling kommer emellertid enligt IVA:s uppfattning att vara fögaverkningsfullt om det inte kompletteras med bättre förutsättningar att startanya företag för att exploatera de tekniska idéerna. Ett annat villkor för attsamhället på ett effektivt sätt skall kunna påverka innovationstakten är enligtIVA bättre kunskap om hur innovationsprocessen och nyetablering av företagfungerar i verkligheten. IVA anför vidare följande. Vad gäller hemställan i motion 1977/78: 1707 villakademien understryka att ett viktigt medel för att nå ökad välfärd ärforskning och utveckling inom industrin. Svensk industri har bedrivit ochbedriver framgångsrikt teknisk utveckling inom många områden. Ständiga förändringarsker både i vad gäller organisation och arbetssystem för forskning ochutveckling. Bedömningarna om den bästa modellen varierar och kan förnyelsen inom en industribransch kritiseras, andra industrier. Enligt IVA:s uppfattning är inte situationen såkritisk som beskrivs i motionen, men ökad praktisk innovationsforskning tordevara. av stort värde. I detta sammanhang vill IVA också understryka att behovetav förnyelse av organisation och arbetssystem när det gäller den statligaadministrationen är betydligt större. Det gäller t. ex. möjligheterna att inomden statliga administrationen snabbt fånga upp den teknologiska och tekniskautvecklingen eller att bedöma värdet av statligt stöd till större utvecklingsprojekt.Även frågan om den tekniska kompetensen i vissa förvaltningar borde studeras idetta sammanhang. Behovetav samarbete mellan forskning och näringsliv är som understrukitunder årens lopj) stort. har därför med oro sett utvecklingen motökade barriärer för denna typ av forskning. Man har från administrativt hållvelat sätta upp sådana regler som omöjliggör det fria kunskapsutbyte som ärnödvändigt för ett samarbete. Denna fråga är under utredning. Detär förhoppning att resultatet av utredningen ger ökade möjlighetertill samarbete mellan universitet, högskolor och industri. UbU 1978/79: 3 5 vill understryka svårigheten att utifrångrundforsknings-resultat bygga upp helt nya branscher. Nya forskningsresultatleder inte automatiskt till ny industriell verksamhet, framför allt inte isådan omfattning att den på kort sikt kan ersätta tillbakagående branscher. Enligtakademiens uppfattning bör man i stället stärka sådana områden i landet där vihar en framgångsrik forskning och industriell utveckling. Vi kan också genominsatser av den typ STU planerat utbilda folk på speciella kunskapsområden somen beredskapsåtgärd, för att snabbt kunna fånga upp nya utvecklingstendenser iomvärlden. Effekten av denna utbildning blir dock mycket långsiktig. Akademienhar i många sammanhang betonat vikten av att de statliga insatserna förforskning ökar. Detta gäller inte minst resurserna till den grundläggandeforskning inom landet som genom en rad beslut har kommit att lida brist påresurser för att utveckla verksamheterna. Ett av de viktigaste styrmedlensamhället har för att öka landets tekniskt industriella kompetens torde varajust att på lång sikt bygga upp den kun-skapshöjande forskningen i landet. I den under /78 avlämnadepropositionen 1977/78: 111 lade regeringen fram förslag till åtgärder för attfrämja den tekniska förnyelsen inom industrin och olika samhällssektorer. De ipropositionen föreslagna åtgärderna avser huvudsakligen verksamhetsområdet förstyrelsen för teknisk utveckling (STU). I propositionen framhåller föredragandenatt det är viktigt att innovationsverksamheten inom industrin ligger på en hÖgnivå. Tre syften med samhällets insatser på området anges. Ett är att säkrasvensk industris industriella konkurrenskraft för att därmed långsiktigt säkrasysselsättning och välstånd. Ett annat är att medverka till att ta fram nyteknik och ny kunskap som förbättrar människornas omgivning ochlevnadsförhållanden. Ett tredje syfte är att ta fram ny teknik som bidrar tilllösning av viktiga nationella och internationella problem. Föratt den svenska industrins internationella konkurrenskraft skall kunnavidmakthållas är det väsentligt att man finner vägar för att stimuleratekniska innovationer och stödja den tekniska utvecklingen anförnäringsutskottet, till vilket propositionen reniitterades, i sitt med anledningav denna och vissa motioner avgivna betänkande 1977/78: 75. I betänkandetbehandlas bl. a. motionen 1977/78: 1706. I denna yrkades att en utredning ominnovationsverksamhetens betydelse och innovatö-rernas situation ocharbetsförhållanden skulle tillsättas. pekade på att innovatörernasproblem har analyserats dels av statens industriverk i utredningen (SIND 1977:14) Regional produktutvecklingsservice, dels av STU i en rapport om resultatav STU:s uppfin-narstöd åren 19681975. Utskottet räknade med att STU ävenframgent noga skulle följa dessa frågor och fann att en särskild utredning intevar UbU 1978/79: 3 6 påkallad.Utskottet avstyrkte alltså yrkandet i motionen 1977/78: 1706. fattadebeslut i enlighet med förslaget (rskr 1977/78: 361). Medhänvisning tUl vad som anförts i nyssnämnda motion har i den tillutbildningsutskottet remitterade modonen 1977/78: 1707 yrkats att riksdagenskall ge regeringen till känna vad motionärerna anför i vad gäller behovet avforskning om institutionell förnyelse i företagen, praktiskt inriktadforskning vid universitet och forskningsinstitutioner i samarbete mednäringslivet och fackliga organisationer, grundforskning inriktad påutveckling av vissa utvalda branscher och slutligen ett förslag att tillforskning och utveckling skall avsättas en viss del av statens regional- ochindustripolitiska satsningar. Somframgår av det föregående har utskottet inhämtat yttranden över motionen frånuniversitets- och högskoleämbetet (UHÄ), STU, forskningsrådsnämnden (FRN) ochIngenjörsvetenskapsakademien (IVA). Vadgäller behovet av forskning om institutionell förnyelse i företagen menar STUatt denna fråga lämpligen kan prövas av FRN. a. fakultetsnämnden vidsamhällsvetenskapliga fakulteten i framhåller FRN att sådan forskningredan förekommer vid t. ex. företagsekonomiska institutioner. FRN har för sindel inlett ett arbete som avser att stimulera forskning kringplaneringsförutsättningar under andra ekonomiska utvecklingsbetingelser än demsom i stort rått . I detta sammanhang är, påpekar nämnden,forskning om institutionell förnyelse i företagen självfallet aktuell. Medhänsyn även till vad som i övrigt av remissinstanserna anförts i frågan anserutskottet att motionen i denna del inte påkallar någon åtgärd. Detsammagäller enligt utskottets mening vad som av motionärerna anförts i fråga omsatsning på grundforskning inriktad på utveckling av vissa utvalda branscher.Utskottets ställningstagande är motiverat bl. a. av att sedan motionenväcktes uppdrag att utreda frågor rörande tekniska och industriellakompetens getts dels STU, i samarbete med statens industriverk, delsIngenjörsvetenskapsakademien. Bland resultaten från detta uppdrag kommer attvara, framhåller STU i sitt remissyttrande, förslag till sådan selektivsatsning på forskning som efterlyses av motionärerna. Medanledning av motionen i övrigt vill utskottet erinra om forskningsrådsutredningensslutbetänkande (SOU 1977: 52) Forskningspolitik ochforskarutbildningsutredningens slutbetänkande (SOU 1977:63) Fortsatthögskoleutbildning. Proposition på grundval av dessa betänkanden, vilka bådabehandlar frågor som har nära anknytning till förevarande motion, haraviserats till /79. Vissa frågor som gäller högskolansforskningssamverkan med forskningsråd, myndigheter, företag och organisationerutreds av en för ändamålet tillkallad kommitté, FOSAM (U 1978:21). I propositionen 1977/78:100 (bil. 12 s. 388) föreslog regeringen en UbU1978/79: 3 7 försöksverksamhetmed näringslivskontakt för forskare. Riksdageii biföll förslaget (UbU 1977/78:22, rskr 1977/78: 338). Ansvaret för försöksverksamheten har anförtrottsFOSAM. Medhänsyn till utredningsarbetena har utskottet för sin del funnit att riksdageninte nu bör göra något uttalande i frågan om högskolans ochforskningsinstitutioners forskningssamarbete med näringslivet och fackligaorganisationer. Motionärernatar också upp en speciell resursfråga. En tanke som enligt deras mening kanvara värd att pröva är att avsätta exempelvis av statens regional- ochindustripolitiska satsningar för stöd åt näringslivet för forsknings- ochutvecklingsarbete (FoU). Denna FoU skulle inte vara begränsad till dendagsaktuella produktionsinriktningen. I stället skulle den inriktas på attutveckla alternativa produktionsmöjligheter, för att långsiktigt tryggasysselsättningen i regionen och i företagen. EnligtUHÄ:s och STU:s mening bör förslaget prövas. Det är uppenbart nödvändigt,säger i sitt remissyttrande, att långsiktiga regional-och industripolitiskasatsningar får innefatta även ett kraftfullt och målmedvetet stöd tillforskning och utveckling med inriktning på att utveckla alternativ produktionav varor och tjänster med förutsättningar för långsiktig konkurrenskraft.Endast därigenom kan, fortsätter STU, sysselsättningen i olika regioner tryggaspå sikt. Utskottetanser liksom motionärerna att insatserna för forskning och utvecklingsarbetebör ökas. I likhet med UHÄ och STU har utskottet funnit motionäremas uppslagvara intressant oeh värt att pröva som ett element i den regionalpolitiskasatsningen. Utskottet anser sålunda att motionärernas uppslag att tillforsknings- och utvecklingsarbete skall avsättas en viss del av statensregional- och industripolitiska satsningar bör prövas. Utskottet föreslår attriksdagen som sin mening ger denna uppfattning till känna för regeringen. 1. att beträffandeforskning om institutionell förnyelse i företagen avslår motionen 1977/78:1707, 2. att beträffandepraktiskt inriktad forskning i samarbete med näringslivet och fackligaorganisationer avslår motionen 1977/78: 1707, 3. att beträffande påvisst sätt inriktad grundforskning avslår motionen 1977/78: 1707, 4. att beträffande påvisst sätt beräknade resurser för forsknings- och utvecklingsarbete med bifalltill motionen 1977/78: 1707 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. UbU 1978/79: 3 Närvarandevid ärendets slutbehandling: (), (), OveNordstrandh (m), (), (), (),(), (), (), (),Hans Nyhage (m), (), (), !arlsson(s) och ().