bet · G201UbU25 · 1978-12-31 00:00:00 — UbU 1978/79: 25 betänkande 1978/79: 25 medanledning av propositionen 1978/79:100 såvitt gäller anslag till högskola ochforskning jämte motioner I betänkandet behandlas förslag som regeringen ipropositionen 1977/ 78: 100 bilaga 12 () underavsnittet Högskola och forskning förelagt efter föredragning avstatsrådet (Vissa gemensamma frågor samt punkterna D 12D 20, D 22 D23, D 25D 27, D 29D 30 och D 32D 48) och statsrådet (punkten D 28). Regeringensförslag under punkterna D 1D 4 har utskottet behandlat i betänkandet 1978/79:22 (rskr 1978/79; 176). Förslagen under punkterna D 5D 11, D 21, D 24 och D 31kommer utskottet att behandla . Idetta betänkande behandlas yrkanden i motionerna 1978/79: 268, 270, 318, 320,443, 452, 619, 623, 624, 627, 740, 741, 910, 911, 916, 926, 929, 932, 1331, 1334,1336, 1347, 1354, 1356, 1367, 1372, 1375, 1376, 1392, 1634, 1650, 1651, 1879,1885, 1897, 1901, 1902, 1915, 1916, 1922, 1924, 1933 och 1936. 1.Vissa gemensamma frågor. Regeringen har under rubriken frågor(s. 377440) behandlat högskole- och forskningsfrågor av allmän karaktär samtföreslagit att 1. godkänna vad som ipropositionen förordats beträffande fritidsledarutbildningen och andra meddenna helt jämförbara utbildningar, 2. godkänna vad som ipropositionen förordats beträffande obligatoriska studerandesammanslutningarm. 3. bemyndiga regeringen attbesluta om omföringar mellan anslag för högskolan m. m. i enlighet med vad somförordats i propositionen, 4. godkänna vad som ipropositionen anförts om meritvärdering vid antagning till högskolestudier, 5. i övrigt godkänna de riktlinjerför utbildning och forskning som angivits i detta avsnitt i propositionen. Regeringens hemställan under 1 har utskottetbehandlat i betänkandet 1978/79: 21. Hemställan under 4 kommer utskottet attbehandla i ett senare sammanhang. 1 1978/79.14 saml. UbU 1978/79: 25 2 1978/79: 320 av m. fl. (m) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom en särskild högskoleenhet i , 1978/79: 619 av m. fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom befrielse från obligatoriskt medlemskap i studerandesammanslutning, 1978/79: 740 av m. fl. (vpk) såvittgäller yrkandena att 1, uttalar sig för att demålsättningar som anges i motionen skall utgöra grundvalen för den högreutbildningens utformning och inriktning (yrkandet 1), 2, hos regeringen hemställer omåtgärder för att påtagligt förbättra prognosinstrumenten förarbetskraftsbehovet i vad gäller utbildningsyrkena inom högskoleområdet liksomresurserna för yrkesvägledning (yrkandet 2), hos regeringen hemställerom förslag 3, om åtgärder som syftar till attbredda möjligheterna att delta i särskilda kurser inom högskoleområdet(yrkandet 3 a), 4, för att förbättra invandramasmöjligheter till högskolestudier bl, a. genom att införa kurser på de storainvandrarspråken (yrkandet 3 c), 5, om avskaffande av betygen inomhögskolan (yrkandet 3 d), 6, innebärande att alla styrelserinom högskolan under region-styrelsenivå skall utses av dem som är verksamma inom högskolani en gemensam valkorporation enligt principen en människaen röst (yrkandet 3e), 7, om upphävandet av lagen omelektorsförsamlingar och att dessa ersätts med allmänna direkta val i envalkorporation till linjenämnder (yrkandet 3 f), 8, om avskaffandet avkårobligatoriet i enlighet med vad som anförs i motionen (yrkandet ), 1978/79: 741 av m. fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna att det vid tillsättandeav region-styrelserna bör eftersträvas en järnn fördelning mellanhögskoleortemas upptagningsområden, 1978/79: 932 av m. fl, (s, c, m)vari yrkas att beslutar att en statlig högskoleenhet inrättas frånden i , 1978/79: 1336 av m. fl, (m) vari medhänvisning till vad som anförts i avsnittet Högre utbildning i den tillfinansutskottet remitterade motionen 1978/79: 1108 såvitt nu är i fråga yrkasatt UbU 1978/79: 25 3 riksdagenhos regeringen anhåller om förslag om avveckling av regionstyrelserna(yrkandet 3), 1978/79: 1354 av (apk) och (apk) vari yrkas att 1. under avsnittet D, Högreutbildning och forskning, i propositionen 1978/79: 100 bilaga 12 anvisar . utöver vad regeringen föreslagit, 2. hos regeringen anhåller om attåtgärder vidtas för att stoppa expansionen av förvaltningen och byråkratin ihögskolan, 1978/79: 1376 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen anhåller om att uppdraget till universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) vad gäller översynen av undantagen från kårobligatorietkompletteras med att översynen skall göras i samråd med de studerandesorganisationer och att förslag skall lämnas på hur obligatoriet också skallkunna utvidgas, 1978/79: 1634 av (apk) och (apk) vari med hänvisning till vad som anförts i den tillsocialförsäkringsutskottet remitterade motionen 1978/79: 1633 såvitt nu är ifråga yrkas att all kurslitteratur för grundutbildningen inom högskolanöversätts till svenska (yrkandet 2), 1978/79: 1885 av () och Lars-IngvarSörenson (s) vari yrkas att hos regeringen begär en översyn av lagenom elektorsförsamling, 1978/79: 1901 av m. fl. (s, c, m, fp)vari yrkas att beslutar inrätta en statlig högskoleenhet i Halmstadden , 1978/79; 1924 av () och GunnarOskarson (m) vari yrkas att begär att regeringen föranstaltar om enökad representation för såväl län som i regionstyrelsenför södra högskoleregionen, 1978/79: 1933 av () och RuneRydén (m) vari yrkas att hos regeringen anhåller att sådana åtgärdervidtas att demokratin inom alla studerandesammanslutningar med obligatorisktmedlemskap garanteras. Universitets-och högskoleämbetet (UHÄ) har i sin anslagsframställning för budgetåret1979/80 framhållit att högskolereformen förändrat förutsättningarna och påverkatregelsystemet för den högre utbildningen fl 1978/79. Kartong: S. 33. rad 6 Står: m. fl. Rättat till: m. m. medflera UbU1978/79: 25 4 i snart sagt alla avseenden. Att följa upp och utvärderareformen är, påpekar UHÄ, en viktig men också mycket komplex uppgift för högskolemyndigheternaunder . UHÄ redovisar sitt program för uppföljning avhögskolereformen. Programmet är inriktat på i huvudsak fem problemområden,nämligen högskolans organisation anslagssystem och verksamhetsplaneringverksamhetsvärdering av högskolan utbildningens innehåll och former reformenssociala effekter. I propositionen 1978/79: 100 anför föredragande statsrådetatt de områden UHÄ har valt att koncentrera sin uppföljning på utan tviveltillhör de mest centrala inom reformarbetet samt att UHÄ:s uppföljningsprogramutgör en av utgångspunkterna för den fortlöpande utvecklingen av högskolan. I detta sammanhang vill utskottet informera om attregeringen numera tillkallat en kommitté som fått i uppdrag att följauppföljningsarbetet av högskolereformen. Kommittén skall ta del av bl. a. detmaterial som kommer fram genom UHÄ:s uppföljning av högskolereformen ochbedöma i vad mån den nya högskolan infriar de förhoppningar som knutits tillreformen. I motionen 1978/79: 740 (yrkandet 1) framförvänsterpartiet kommunisterna uppfattningen att högskolereformen inte kommitatt innebära en förändring som är till gagn för arbetarklassen. Motionärernayrkar att skall uttala sig för att i motionen angivna målsättningarskall utgöra grundvalen för den högre utbildningens utformning och inriktning.Utskottet är ense med motionärerna om att de studerande bör tillförsäkras enfullvärdig utbildning och att denna bör ge yrkesförberedande fackkunskaper.Utskottet noterar att motionen tar upp även andra frågor varom rådde storenighet vid högskolereformens genomförande. Utskottet kan inte anse deterforderligt att gör något särskilt uttalande i fråga om de mål omvilka fortfarande råder allmän enighet. Då utskottet i övrigt inte kan anslutasig till vad som i nu ifrågavarande avseende uttalas i motionen och då enuppföljning av högskolereformen pågår föreslår utskottet att avslåryrkandet 1 i motionen 1978/79: 740. Riksdagsbeslutet om den nyahögskolan innebär att man skall eftersträva en större enhetlighet ibetygsättningen inom de olika högskoleutbildningarna. Regeringen har gett UHÄoch () i uppdrag att i samband med fastställande avutbildningsplaner ange vilket betygssystem som skall användas vid varje linje.I fråga om flera utbildningslinjer gäller numera att endast betygen underkändoch godkänd skall användas, dvs. den graderade betygsskalan har slopats.Utskottet är inte berett att ansluta sig till det i motionen 1978/79: 740 UbU 1978/79: 25 5 framfördaförslaget att betygen helt skall avskaffas i högskolan. Utskottet avstyrkerdärför yrkandet 3 d i motionen 1978/79: 740, Högskolereformen innebär bl, a, att högskolanblivit öppen för nya grupper av studerande. Frågor om hur och i vilken månhögskole-uiidervisningen kan anpassas till dessa nya grupper är väsentliga. Såsomett led i en sådan anpassning framförs i motionen 1978/79: 1634 ett yrkande(yrkandet 2) om att all kurslitteratur för grundutbildningen inom högskolanskall översättas till svenska. Utskottetär ense med motionärerna om att olika vägar bör prövas i syfte att underlätta förolika grupper att tillgodogöra sig högre utbildning. Kravet på utbildningenskvalitet måste emellertid alltid få högsta prioritet. Det är enligt utskottetsbedömning helt uteslutet även av kostnadsskäl att endast kurslitteratur påsvenska skall få användas i högre utbildning och forskning. Med anledning avvad motionärerna anfört om speciellt de vuxenstuderandes problem bör framhållasatt det naturligtvis är angeläget att högskolan på ett riktigt sätt informerarom de krav den studerande måste fylla för att kunna tillgodogöra sigundervisningen. Vuxenutbildningen ger möjligheter till komplettering av sådanakunskaper som krävs för högskolestudier. Meddet anförda avstyrker utskottet motionen 1978/79: 1634 yrkandet 2. I motionen 1978/79: 740 yrkas (yrkandet 3 c) attriksdagen skall hemställa om åtgärder som gör det möjligt att bedrivahögskolestudier på i första hand de stora invandrarspråken. Utskottethar tidigare funnit sig böra fästa uppmärksamheten på att stora ekonomiskainsatser görs för att på olika sätt tillgodose invandrarnas önskemål ochbehov, allt i syfte att underlätta för dem att finna sig till rätta i det nyahemlandet. Utskottet är väl medvetet om att ytterligare insatser är motiverade,bl. a. i fråga om enstaka kurser på främmande språk. Under överskådlig tidfinns det emellertid enligt utskottets mening varken ekonomiska ellerpraktiska möjligheter att på de "stora" invandrarspråken här i landetmeddela undervisning inom de ca 100 allmänna utbildningslinjerna. Utskottetavstyrker därför motionen 1978/79: 740 yrkandet 3 c. I samma motion anförs att "det är principielltriktigt med en dimensionering av den högre utbildningen". Till frågan omdimensioneringen hör enligt motionärernas mening frågan om utökade möjligheteratt delta i "särskilda kurser". Motionärerna hemställer om åtgärdervarigenom dessa möjligheter breddas. har i budgetpropositionen relativt ingående behandlat frågor omkursutbudet inom högskolan, I det sammanhanget erinras om att tti viktigt syftemed högskolereformen är att åstadkomma ett breddat utbildningsutbud som kanvara attraktivt för nya grup- UbU 1978/79: 25 6 Utskottet anser sig kunna konstatera att en sådan breddningblivit en realitet, bl. a. genom ett rikt varierat kursutbud, och finner detinte påkallat att gör något uttalande med anledning av yrkandet 3 a imotionen 1978/79: 740. I motionen 1978/79: 1354 föreslås (yrkandet 2) attriksdagen hos regeringen skall anhålla om att åtgärder vidtas "för attstoppa expansionen av förvaltningen och byråkratin i högskolan". Medanledning av motionsyrkandet vill utskottet först informera om attden inom tillsatta decentraliseringsgruppennyligen avlämnat betänkandet (Ds U 1979: 1) En decentraliserad högskola.Gruppens uppgift har varit att göra en översyn av ansvarsfördelningen mellancentrala, regionala och lokala myndigheter inom högskolan bl. a. för att sökaåstadkomma en ytterligare decentralisering. Betänkandet remissbehandlas förnärvarande. Ettav de områden mot vilket UHÄ:s uppföljningsarbete är inriktat är högskolansorganisation. I budgetpropositionen erinrar föredragande statsrådet om att detfrän skilda håll framförts uppfattningen att högskolereformen medfört enbyråkratisering av högskolans verksamhet. Statsrådet utgår från att UHÄ i sittuppföljningsarbete uppmärksammar detta problem och lägger fram förslag om deförändringar som bör genomföras. Utskottetanser att målet måste vara en så enkel förvaltningsapparat som möjligt ochminsta möjliga byråkrati. Utskottet vill därför stryka under vad föredragandestatsrådet anfört i fråga om UHÄ:s uppföljningsarbete. Dåfrågan om onödig byråkrati i högskolan redan är aktualiserad anser utskottetatt yrkandet 2 i motionen 1978/79: 1354 inte påkallar någon åtgärd. I den förutnämnda motionen 1978/79: 740 framförsbl. a. också yrkande om bättre prognosinstrument för den kvantitativaplaneringen av den grundläggande högskoleutbildningen (yrkandet 2). Genomriksdagens beslut om den nya högskolan har fastslagits att högskolan skallplaneras med hänsyn till samhällets behov av utbildade och individernas behovoch önskemål. Detta innebär att planeringen inom högskolan fortlöpande måstebeakta bl. a. arbetsmarknaden för olika grupper av utbildade. Härtill kommeratt de senaste årens ansträngda statsfinansiella läge medfört att en ökad viktkommit att fästas vid prioriteringar inom och mellan olika slag av högskoleutbildningutifrån bl. a. bedömningar av samhällets behov. Utredningen(U 1975: 14) om studiedokumentation och statistik för högskolan (STUDOK) harbl. a. att belysa behoven av statistiskt underlag för bedömning av frågor somrör sambandet mellan utbildning och arbetsliv. Därvid bör enligt utredningensdirektiv beaktas såväl behovet UbU 1978/79: 25 7 avuppgifter om utbildningsefterfrågan hos olika grupper av människor somarbetslivets behov av uppgifter om utbudet äv utbildade ochut-bildningsmyndighetemas behov av uppgifter om arbetslivets efterfrågan påpersoner med olika slag av utbildning. Den statistiska belysningen avarbetsmarknaden för högskoleutbildade bör förbättras så att den tillsammans medbl. a. uppgifter om de studerandes önskemål kan ingå i underlaget för denlöpande förnyelsen av högskolans utbildningsutbud. Stor vikt bör även läggasvid utformning och produktion av statistik som på ett rättvisande sätt skallbelysa förändringama i den totala studerandepopulationen vid högskolan. Utskottetdelar motionäremas uppfattning att det behövs bättre underlag för planeringenav högskolan. Med hänsyn till det redan pågående utredningsarbetet anserutskottet att bör avslå motionen 1978/79: 740 yrkandet 2 i dennadel. Enligt motionen 1978/79; 740 (yrkandet 2) måstestaten ta ansvaret för att de studerande får arbete inom det yrke de utbildarsig för. Därför bör hos regeringen kräva åtgärder som påtagligtförbättrar resurserna för yrkesvägledning. Detär enligt utskottets uppfattning av statsfinansiella skäl inte nu möjligt attbegära de ytterligare resurser som motionärerna kräver, varför böravslå motionen 1978/79: 740 yrkandet 2 även i denna del. Ienlighet med förslag i propositionen 1975: 9 om reformering avhögskoleutbildningen m. m. och beslut med anledning av denna ärlandet indelat i sex högskoleregioner. För varje region finns enregionstyrelse. Regionstyrcisema har till uppgift att planera och samordna dengrandläggande högskoleutbildningen inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde i respektive högskoleregion, främja denna utbildningsforskningsanknytning samt svara för frågor som är gemensamma för två ellerflera läroanstalter. I regionstyrelse skall ingå företrädare för allmännaintressen och för verksamheten inom högskolan i regionen. Företrädare för deanställda och de studerande inom högskolan i regionen har rätt att ingå i regionstyrelse.Företrädarna för allmänna intressen skall utgöra omkring tvä tredjedelar avantalet ledamöter. Imotionen 1978/79: 1336 hemställs med hänvisning till motionen 1978/79: 1108 att hos regeringen skall anhålla om förslag om avveckling avregionstyrelserna. Motionärerna anser att det i de allra flesta avseenden ärför tidigt att med någon grad av säkerhet uttala sig om verkningarna av deförändringar som genomförts från och med /78. Vad somförutskickades i fråga om regionstyrcisema har emellertid bekräftats. Det ärdärför inte en riktig prioritering UbU 1978/79: 25 8 attbibehålla dessa organ, med de kostnader detta för med sig. Pengarna bör istället satsas på att förbättra utbildningens kvalitet. Föratt regionstyrelserna skall kunna fullgöra sina viktiga förnyelse-uppgifter ärdet nödvändigt, hävdas i motionen 1978/79: 741, att styrelsernassammansättning bättre än nu speglar de olika lokala förhållandena inomregionen. För att en allsidig geografisk representation skall kcmna uppnåskrävs enligt motionärernas mening att varje län har flera representanter än nu.Även i motionen 1978/79; 1924 framförs yrkande om ökad länsrepresentation. Utskottethar tidigare redovisat att decentraliseringsgruppen framlagt sinaförslag. I sitt betänkande (Ds U 1979: 1) En decentraliserad högskola hargruppen vid sin prövning av regionstyrelsernas vara eller icke vara kommit framtill att regionstyrelserna behövs och därför bör vara kvar. Betänkandetremissbehandlas och utskottet anser att bör avslåyrkandet 3 i motionen 1978/79: 1336. Utskottetär inte berett att nu förorda ändrad sammansättning av regionstyrelserna ellerändring av bestämmelserna om hur ledamot skall utses. Sådana ändringar är intemöjliga att genomföra utan att man rubbar de grundläggandeprinciperna för regionstyrelses sammansättning och formerna för utseende avledamot. Utskottet avstyrker därför motionerna 1978/79: 741 och 1978/79: 1924.Den av motionärerna behandlade frågan om en större regional spridning avplatserna i regionstyrelse torde, om den upplevs som ett problem, komma attdiskuteras i yttrandena över decentraliseringsgruppens betänkande. Utskottetutgår också ifrån att vederbörande intressenter framför sina eventuellaönskemål om större regional spridning pä representationen i regionstyrelse dåny ledamot skall utses. Universitets-och högskoleämbetet har föreslagit att statliga högskoleenheter den 1 juli1979 skall inrättas i och . Enligt föredragande statsrådetsmening har utbildningen inte den omfattningen att UHÄ:s förslag nu börbifallas. Statsrådet förutsätter att det skall vara möjligt att inrättastatliga högskoleenheter pä de två orterna . Ibetänkandet 1976/77: 20 uttalade utskottet att på en utbyggnadsort bör inrättasen statlig högskoleenhet i princip så snart en allmän utbildningslinjelokaliseras till kommunen i fråga. Därtill ansåg utskottet emellertid att detmåste vara fråga om en utbildning av inte alltför begränsad omfattning i vadgäller studerandeantal m. m. Medanledning av vad föredragande statsrådet nu i budgetpropositionen anför idenna fråga vill utskottet hävda att utbildningarna i och inteheller /81 kommer såvitt nu kan bedömas att ha sådanomfattning att det motiverar att statliga hög- UbU 1978/79: 25 9 Av denna utskottets uppfattning följer att utskottet inte kantillstyrka motionerna 1978/79: 932 och 1978/79: 1901, i vilka yrkanden framförssom innebär bifall till UHÄ:s förslag. Samtidigtanser utskottet att de två orterna kan ha behov av enplanerings- och samrådsresurs. En utväg som bör övervägas är att vid respektiveregionstyrelse inrätta en tjänst, vilkens innehavare får respektiveSkövde som tjänsteställe. Denna tjänst skulle bli det första steget mot attinrätta en statlig högskoleenhet, vilket bör ske så snart det bedöms att deadministrativa resurserna m. m. kan anses stå i rimligt förhållande tillantalet studerande. Genom beslut harhögskoleutbildningarna i / högskoleregion sammanförts i enhögskoleenhet. I motionen 1978/79: 320 yrkas nu att som sin meningskall ge regeringen till känna vad i motionen anförts om en särskildhögskoleenhet i . Medanledning av motionen vill utskottet erinra om att genom sitt beslutår avvisade ett då framfört motionsförslag att förskoleseminariet,, och statens scenskola i tillsammansskulle bilda en högskoleenhet. Utskottetvill erinra om att högskoleenhetema är av mycket skiftande storlek ochkaraktär. Betydande frihet föreligger för den enskilda högskoleenheten attutforma sin organisation med hänsyn till lokala förutsättningar och önskemål.Till organisatoriska frågor som avgörs lokalt hör sålunda vilka linjenämnderoch institutioner som skall finnas och deras ansvarsområden. Hit hör ocksåfrågor om att inrätta förvaltningsnämnder eller andra beredande och rådgivandeorgan. I utvärderingen av högskolereformen intar samspelet mellan organ ochnivåer inom de statliga högskoleenheterna en central plats. Utskottetanser att erfarenheter bör finnas för att frågan om enhögskoleenhet i skall kunna omprövas på ett meningsfullt sätt. Utskottetavstyrker därför motionen 1978/79: 320. Ipropositionen 1976/77: 59 om utbildning och forskning inom högskolan m. m.behandlades frågan om obligatoriskt medlemskap i studerandesammanslutningar.Riksdagen var ense med föredragande statsrådet om att obligatoriet bordeavskaffas. Det var emellertid inte möjligt att avskaffa obligatoriet vid dentidpunkt då den nya högskolan infördes. Ett förverkligande fömtsatte bl. a.överläggningar mellan berörda parter. För att bereda underlag för dessaöverläggningar tillkallade utbildningsministern en särskild utredare(obligatorieberedningen, U 1977: 11). Beredningen, som redovisat sinaöverväganden och förslag , har utformat tre alternativa modeller förett avskaffande av det obligatoriska medlemskapet i studerandesammanslutning.Alternativen redovisas i budgetpropositionen. UbU 1978/79: 25 10 Med utgångspunkt i dels den verksamhet som harbyggts upp med hjälp av det obligatoriska medlemskapet, dels de principiellainvändningar som kan riktas mot tvångsvis anslutning av individer till en visssammanslutning anser föredragande statsrådet att vissa villkor bör uppfyllasför att det obligatoriska medlemskapet skall kunna upphävas. För det första bördet obligatoriska medlemskapet avskaffas inte bara formellt utan också ipraktiken. För det andra, och detta är det avgörande, bör de väsentligadelarna av studerandesammanslutningarnas verksamhet kunna bedrivas även ifortsättningen. För det tredje bör den lösning som väljs i sina huvuddrag varaacceptabel för de studerandes organisationer. Föredragande statsrådets slutsatsblir att villkoren inte går att uppfylla. Han anser att de principiellainvändningarna mot det obligatoriska medlemskapet då får komma i andra hand ochförordar att det obligatoriska medlemskapet i studerandesammanslutningar tillsvidare bibehålls. Viduppvaktning inför utskottet har representanter för förenadestudentkårer (SFS) fört fram förslag om att obligatoriet utvidgas att omfattaalla studerande. SFS menar att kårobligatoriet visat sig vara den endapraktiskt möjliga vägen för att säkra de väsentliga delarna av detstuderandefackliga, studerandesociala och servicemässiga arbete somstudentkårerna ansvarar för. SFS har förklarat sig vara väl medvetet om att ettbeslut om ett bibehållande av kårobligatoriet ställer stora krav påstudentkårerna då det gäller att vidareutveckla verksamheten och att anpassaden till den nya högskolan. I fråga om den obligatoriska käravgiften har SFSstrukit under att det finns verksamhetsdelar som finansieras med denna och sominte är tillgängliga eller meningsfulla för alla på ett likvärdigt sätt. Dettahar redan lett till vissa beslut om särskilda regler om avgiftsnedsättning fördistansstuderande. Arbetet på ett mera differentierat avgiftssystem, där manskulle kunna ta hänsyn till t. ex. kurslängd, om vederbörande ärdeltidsstuderande eller tillresande, pågår. Imotionen 1978/79: 740 yrkas (yrkandet ) att arbetet med att avskaffakårobligatoriet skall återupptas och att förslag om avskaffandet skallföreläggas . enighet råder om att det obligatoriska medlemskapet är tveksamt urföreningsfrihetens synvinkel och att obligatoriet inte överensstämmer med deprinciper som i övrigt råder inom det svenska samhället.