bet · G201FiU40 · 1978-12-31 00:00:00 — Vidare förutsätts enförhållandevis god real utveckling genom att BNP antas öka med 3 96 åriigen.Föredraganden konstaterar i sammanhanget att variationer i de antagandenrörande den framtida pris- och löneutvecklingen m. m. som legat till grund förlångtidsbudgetkalkylen inte i avgörande grad påverkar saidoutvecklingen. Avkalkylen kan enligt föredraganden dras slutsatsen att de statligabudgetunderskotten blir bestående på i stort sett nuvarande nivå med deförutsättningar som gällt. Realistiska alternativa antaganden rörande denframtida ekonomiska utvecklingen rubbar inte i någon avgörande grad dennaslutsats, framhåller föredraganden. Ett bibehållande avbudgetunderskottet på den nuvarande nivån för längre FiU 1978/79:40 105 tidär, som utskottet redan i det föregående i detta betänkande och i tidigarebetänkanden anfört, inte möjligt. Det finns flera skäl härför. Ett är att enallt större del av statsinkomsterna då måste användas för att betala räntor påstatsskulden. De kreditpolitiska konsekvenserna av en sådan utveckling harutskottet berört under föregående punkt i detta betänkande. En utveckling somden i långtidsbudgeten skisserade innebär dessutom att vårt handlingsutrymme iett framtida läge, då ekonomin på nytt kan gå mot lägre kapacitetsutnyttjandeoch ökad arbetslöshet, blir klart beskuret. Åtgärdermåste alltså vidtas för alt förhindra en utveckling liknande den somlångtidsbudgetens kalkyler pekar mot. Ifråga om sättet att angripa det problem som budgetunderskottets storiek utgörhar skiljaktiga ståndpunkter kommit till uttryck. I huvudsak kan tvåhuvudlinjer följas: ökade statsinkomster eller sänkta statsutgifter. Enkombination av dessa handlingslinjer är självklart också möjlig. Imotionen 2692 (s) redovisas ett budgetalternativ som anges ge en förstärkningav budgeten med . Denna beräkning har i huvudsak denutgångspunkten att en produklionsfaktorskatt införs per på ettsådant sätt att den inbringar 3 750 milj. kr. för /80. Utskottetvill först påpeka att en majoritet i sedan beslutatskjuta frågan om vilka skaltepolitiska åtgärder som behöver vidtas till nästariksmöte. I denna majoritet ingick de socialdemokratiska ledamöterna.Utskottet finner det då förvånande att motionärerna nu räknar med eninkomstförstärkning som följd av ett skatteförslag som enligt motionärernas egenuppfattning skall behandlas först . Detta går inte ihop med den kritikmotionärerna riktar mot regeringens inkomstberäkningar. Idet vidare och längre perspektivet vill utskottet anknyta till vad som anförs ipropositionen och motionen 2689 (c). Den nödvändiga minskningen avbudgetunderskotten kan inte uppnås enbart med hjälp av inkomstförstärkandeåtgärder, eftersom alltför stora skattehöjningar riskerar att ge upphov tillnya problem bl. a. vad avser kostnads- och prisutvecklingen. Nödvändiga inkomstförstärkningarskall ges en sådan utformning att lönerörelsen underiättas och sysselsättningenlångsiktigt tryggas genom att näringslivets konkurrenskraft vidmakthålles. 1motionen 2688 (m) anförs att vi nu har slagit emot skattetaket. Den erforderiigaanpassningen av budgetpolitiken måste enligt motionärerna ske genomutgiftsbegränsningar. Motionärerna angeratt stora besparingsmöjligheter finnsinom arbetsmarknads- och näringspolitikens områden. Den ökande volymentransfereringar till hushållen måste ses över, anser motionärerna, som ocksåframhåller att en större del av den ofTentliga verksamheten bör kunnaavgiftsfinansieras. Närdet gäller möjligheterna att minska budgetunderskottet genom besparingar villutskottet, i likhet med föredraganden, peka på statsbudgetens ulgiftsstruktur.Det är härvid mest relevant att studera utgifterna grupperade 8 1978/79. FiU 1978/79:40 efterderas realekonomiska innebö. '-d, alltså uppdelade på konsumtionsutgifter,investeringar, transfereringar och finansiella transaktioner. Tabellerna 12-14är hämtade från långtidsbudgeten. Konsumtiops- och investeringsutgifternas utveckling kr., oförändradpris- och lönenivå) Anslag 1979/80 _ e t-, it 11 i rt förvaltning m. m. -2,5 Som framgår av tabellen utgör de statligakonsumtionsutgifterna ca . Härav utgör de renaförvaltningskostnaderna endast en mindre del. Utskottet delar föredragandensuppfattning att man även fortsättningsvis bör genomföra så långtgåendebesparingar inom den statliga förvaltningen som ryms inom ramen för en fortsatteffektiv myndighetsutövning. Beträffande kravet i motionen 2689 alt direktivskall utfärdas till alla myndigheter avseende en ytteriigt strambudgetbehandling /81 - ett krav som ingår i motionärernas förslag tillprogram för ekonomisk-politiska åtgärder , behandlat under punktenA i det föregående - vill utskottet framhålla att regeringen redan i januari1979 fastställts, k. åriiga anvisningar för myndigheternasanslagsframställningar avseende /81. Dessa anvisningar tordeenligt utskottets mening väl fylla de krav motionärerna ställer. 1anvisningarna anges bl. a. att myndigheterna som huvudförslag skall utgå frånen anslagsnivå som utgör pris- och löneomräknat anslag minskat med 2 96. Idetta sammanhang vill utskottet endast påpeka att även om en besparing på 2 96kan uppnås på hela det belopp som i tabellen anges som förvaltning m. m. gerdetta totalt mindre än . Utskottet kan därför instämma iföredragandens uttalande att den besparingspotential som här finnsuppenbariigen inte ensam kan bidra till en avgörande minskning avbudgetunderskottet. Ifråga om statens investeringsutgifter är, som föredraganden framhåller, någrabetydande långsiktiga besparingar svåra att uppnå utan negativa FiU 1978/79:40 återverkningarför den långsikliga samhällsekonomiska avkastning som är syftet med denstatliga investeringsverksamheten. (Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå) Genom- Anslag1979/80 -0,1 -7,2 I posten finansiella transaktioner ingår förutomden statliga utlåningen till bostadsbyggande, studiesociala ändamål m. m. även en betydande del av de industripolitiska satsningarna i form av lån och aktieinköp. Den senare delen av de finansiella transaktionerna måste förutsättas gå ner om budgetunderskottet skall kunna minskas. En kraftig sådan nedräkning görs också i långfidsbudgeten. Transfereringarnasvarar för av de totala utgifterna. Dessa utgifter uppvisar enbetydligt snabbare ökning än konsumtions- och investeringsutgifterna, vilketframför allt beror på automatiken i åtagandena. 1 den mån budgetunderskottetskall minskas enbart genom åtgärder på budgetens utgiftssida måste, förutom definansiella transaktionerna, även transfereringsutgifterna komma in i bilden,vilket också förordas i motionen 2688 (m). Tabell14, Transfereringarnas utveckling kr., oförändradpris- och lönenivå) Anslag 1979/80 Till företag m. m. 'Defiaterade med konsumentprisindex. FiU 1978/79:40 108 Mot bakgrund av vad utskottet anfört i detföregående finner utskottet att den nödvändiga minskningen i budgetunderskottetmåste ske genom att kraftfulla ansträngningar inriktas på att åstadkommabesparingar och en begränsning av utgiftsökningarna. Ävenom höjningar av vissa skattesatser aldrig kan uteslutas i vissa ansträngdakonjunkturiägen och i ett budgetmässigt krisläge vill utskottet dockunderstryka de allvariiga nackdelar som är förenade med försök att höjaskattetrycket. Sådana höjningar leder till ett minskat utrymme för arbetsmarknadensparter att sluta avtal som innebär reella löneökningar. Det blir näst intillomöjligt att på arbetsmarknaden sluta avtal som leder till annat än kostnadsstegringar.Kostnadsstegringar försämrar konkurrensläget och den ekonomiska utvecklingenoch därmed sysselsättningen. Detta har negativa återverkningar också påskatteunderiaget. Skatteskärpningar leder vidare till svårigheter för hushålloch företag att klara sin ekonomi och kommer därför att medföra ett tryck uppåtpå nya ofTentliga utgifter avsedda all mildra dessa svårigheter. De snabbaökningar i transfereringarna som skett har delvis sin bakgrundi sådana förhållanden. Ett problem med höjda skattesatser är också att deförsämrar arbetsviljan och deklarationsmoralen. Föratt undvika skärpningar i skattetrycket har från moderata samlingspartietssida vid behandlingen av statsbudgeten yrkats på besparingar som netto uppgårtill i det närmaste 3 000 milj. kr. För att skapa förutsättningar för ensänkning snarare än en höjning av skattetrycket och på det viset uppnågynnsamma återverkningar på ekonomin och statsfinanserna bör skyndsamt vidtasockså ett antal andra åtgärder. Så t. ex. bör man i ökad utsträckning göra detmöjligt för dem som önskar förvärva sina lägenheter i bl. a. kommunalabostadsföretag att få tillfälle till detta. Därmed skulle man möjliggöra enavlastning av subventionerna på bostadsområdet. En omläggning av markpolitikenför att minska det statliga och kommunala markinnehavet utgör ytteriigare ettexempel hur de offentliga finanserna kan förbättras. En ökad valfrihet vadgäller barntillsyn skulle medföra en begränsning av kostnaderna för den mycketdyra offentliga barntillsynen. Skärpta krav att man skall ta anvisat arbeteskulle minska kostnaderna för arbetsmarknadspolitiken och förbättra denekonomiska tillväxten och skatteunderiaget. Bättre möjligheter förprivatpraktiserande läkare och tandläkare skulle förbilliga vården. Olikaåtgärder av den typ som här exemplifierats måste tillgripas för att fåtill stånd en långsiktigt sundare utveckling av statens och kommunernasaffärer. Utskottetsdiskussion i det föregående om statsbudgetens utgiftsstruktur visar klart på deproblem som är förknippade med större direkta besparingsåtgärder. I detperspektiv som avtecknar sig i långtidsbudgeten är det emellertid nödvändigtatt pröva även redan gjorda åtaganden. 1 en situation där en ökning av statensåtaganden totalt bedöms inte kunna komma i fråga av statsfinansiella skäl börangelägna reformer likväl kunna komma till stånd FiU 1978/79:40 109 genomomprioriteringar inom den totala utgiftsramen. i det föregående anfört bör ges regeringen till känna såsomriktlinjer för budgetregleringen. Utskottet avstyrker därmedmotionen 2692 (s), yrkandet 2. I motionen 2690 (vpk) föreslås ettekonomiskt-politiskt program som utskottet i huvudsak behandlat underföregående punkt i betänkandet. Från budgetpolitiska utgångspunkter kan anförasatt de i motionen föreslagna riktlinjerna innebär kraftigt utökadestatsutgifter, främst för att genomföra ett program för 100 000 nya jobb underen tolvmånadersperiod. För att finansiera detta och för att dessutom nedbringabudgetunderskottet föreslås än kraftigare skattehöjningar. a. föreslås enextra skatt på 1979 och bolagsvinster utöver nugällande skattesats, en allmän arbetsgivaravgift, från vilken kommuner ochlandsting skall undantas, beräknad på företagens omsättning så att den under1979/80 inbringar . samt en engångsskatt på storaförmögenheter med 10 96 på det belopp som överstiger . Utskottethar i det föregående understrukit behovet av en begränsning avutgiftsexpansionen och framhållit de risker som är förenade med en alltförsnabb ökning av skatte- och avgiftsuttaget. Förslagen i motionen 2690 strideruppenbarligen mot de av utskottet förordade riktlinjerna för budgetpolitikenoch skulle enligt utskottets mening bl. a. få förödande konsekvenser för desvenska företagens konkurrenskraft. Utskottet avstyrker motionen 2690 yrkandena1-3 och 5. I motionen 2691 (apk) hemställs (yrkandet 4) attriksdagen beslutar att som åtgärder för att förstärka statsbudgeten genomförade skaltepolitiska förslag som anges i motionen 1978/79:824. I motionen 824,som redan behandlats av skatteutskottet, föreslås bl. a. attriksdagen uttalar sig för övergång till produktionsbeskaltning och förmervärdeskattens avskaffande. Utskottetfinner del för sin del något förvånande att motionärerna hänvisar till dennabegäran om vissa uttalanden från sida såsom skattepolitiska förslagsom nu skulle kunna fatta beslut om. Utskottet erinrar också om altriksdagen, på grundval av skatteutskottets betänkande SkU 1978/79:55, redanbeslutat att uppskjuta frågan om vilka skattepolitiska åtgärder som behövervidtas till nästa . Motionen 2691 yrkandet 4 avstyrks. delsutskottets hemställan under 1. bort ha följande lydelse: 1. beträffande de allmänna rikdinjerna forbudgetregleringen att med anledning av regeringens förslag ipropositionen 1978/79:150 bilaga 2 moment I och motionerna 1978/79:2688yrkandet 2 och 1978/79:2689 yrkandet 3 samt med avslag på motionerna1978/79:2690 yrkandena 1-3 och 5, 1978/79:2691 FiU 1978/79:40 110 yrkandet4 och 1978/79:2692 yrkandet 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. 6)beträffande tillsättandet av en expert kom mission for att granska den s. k.rundgången i ekonomin och redovisning av och förändringar i skatte- ochtransfereringssystemet av () och () som anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 64börjar med "1 motionen 1108" och på s. 65 slutar med "avstyrksmotionen 1705" bort ha följande lydelse: I motionen 1108 (m) hemställs (yrkandet 4) attriksdagen hos regeringen hemställer om tillsättandet av en expertkommission meduppgift alt granska den s. k. rundgången i den svenska ekonomin och föreslååtgärder i syfte att begränsa denna. Motionärerna anför att den offentligasektorns snabbt ökade utgifter för transfereringsändamål skapar ett motsvarandebehov av snabbi Ökande inkomster för att finansiera transfereringssystemet. Viär enligt motionärerna på väg att hamna i en situation, där stat och kommun tarin allt mer pengar i form av skatter och sociala avgifter och därigenomförsätter enskilda och företag i ett läge, där de just på grund av bördan avskatter och avgifter blir beroende av ytterligare ökade bidrag från detallmänna. mening måste den här beskrivna utvecklingen brytas så att vi intesnabbt hamnar i ett läge där en alltför stor del av landets samlade resurserförmedlas via det allmänna. Detta kommer i sin tur att medföra en orimligmarginalskattesituation för ett ständigt ökat antal inkomsttagare och dessutomleda till en allt kostsammare byråkratisk administration. Med det sagdatillstyrker utskottet motionen 1978/79:1108 i denna del. 1motionen 1705 (m) hemställs att hos regeringen begär dels enredovisning av det samlade skatte- och transfereringssystemetsfördelnings-politiska effekter (yrkandet 1), dels förslag om förändringar iskatte- och transfereringssystemet liksom i den del av den kommunalaverksamheten som direkt påverkas av slatsmaktema, syftande till återhållsamhetmed offentliga utgifter, en ökning av enskilda medborgares möjlighet till självständigaprioriteringar inom det offentliga serviceutbudet och en förstärkt kommunalsjälvstyrelse i enlighet med vad som anförts i motionen (yrkandet 2). Utskottetdelar motionärens uppfattning att den offentliga sektorn nu har utvecklats såsnabbt att ansvariga politiska organ knappast kan ha en tillräcklig kontrollöver de samlade effekterna av den offentliga sektorns vittförgrenade åtgärder. Kraveti yrkande nr 1 är emellertid enligt utskottets uppfattning i stort setttillgodosett med vad utskottet förordade i sitt betänkande 1978/79:23.1 dettabetänkande ansåg utskottet vid behandling av motion 1978/79:2104 (s) att ett FiU 1978/79:40 111 systemskall utvecklas för löpande studier och prognoser avseende inkomst-ochförmögenhetsfördelningen i samhället. beslöt i enlighet medutskottels förslag. Mot bakgrund härav finner utskottet det inte erforderligtatt framställer någon sådan begäran som föreslås i motionen 1705yrkandet 1. Yrkandet2 i motionen har enligt utskottets mening till en viss del besvarats med vadutskottet anfört i detta betänkande under punkt A och i det föregående underdenna punkt. Frågor som rör den kommunala sektorn har utskottet också behandlati betänkandet FiU 1978/79:35. Motionären går enligt utskottets uppfattningemellertid mycket djupare in i problematiken när det gäller såväl den statligasom den kommunala sektorns expansion. Många av de problem som diskuteras imotionen har knappast fått en allsidig belysning med vad utskottet tidigareanfört. Utskottet anser det därför värdefullt om det förslag som framförts iyrkandet 2 kommer till utförande. Vad utskottet här anfört bör ges regeringentill känna. delsutskottets hemställan under 2 och 3 bort ha följande lydelse: 2. beträffande tillsättandet av enexpertkommission för att granska den s. k. rundgången i ekonomin att riksdagenbifaller motionen 1978/79:1108 yrkandet 4, 3. beträffande redovisning av ochförändringar i skatte- och transfereringssystemet att med anledningav motionen 1978/79:1705 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. 7)avBjörn (), (), (), (),(c) och () som anser att den del av utskottetsyttrande som på s. 65 böriar med "Utskottet erinrar" och på s. 66slutar med "och 1704" bort ha följande lydelse: Utskottet erinrar om att beslutat att ställningstagandentill frågan om skatteomläggning och hur denna skall finansieras skallgöras . I detta läge bör enligt utskottets mening inte göranågra uttalanden som utesluter vissa skatte- och avgiftstyper. Utskottetavstyrker därför motionerna 1120 och 1704. 8)av ()och ()som anser att den del avutskottets yttrande som på s. 65 börjar med "Utskottet erinrar" ochpå s. 66 slutar med "och 1704" bort ha följande lydelse: FiU 1978/79:40 112 Med hänsyn till de praktiska svårigheter som finnsatt göra en åtskillnad mellan motiven för olika typer av skatter avstyrkerutskottet motionerna 1120 och 1704. 9)beträffande inkomstberäkningen i långtidsbudgeten av , , , , , ochKarin (alla s) som anser att den del av utskottets yttrande som på s.66 börjar med "I det" och slutar med "i långtidsbudgeten"bort ha följande lydelse: Utskottet har i det föregående avvisat regeringensförfarande att i budgeten /80 räkna med en inkomstförstärkning om 1miljard kr. avseende ett kommande beslut att höja statsinkomsterna som ett ledi finansieringen av skatteomläggningen , detta trots att något förslagfrån regeringen som ger en sådan inkomstförstärkning inte lagts fram.Regeringen har även lagt in motsvarande "tänkta" skatteinkomster ilångtidsbudgeten som härigenom för slulåret (1983/84) fått ett med över 5miljarder kr. Detta framstår enligt utskottets mening somsärskilt uppseendeväckande med tanke på att den skattehöjning som skall ge 1miljard kr. /80 och som regeringen har sagt sig vilja föreslå i höstsäkerligen inte - oavsett hur den konstrueras - kan ges en sådan utformning attden skulle inbringa . För att långsiktigtfinansiera regeringens förslag lill skatteomläggning torde det således krävasen rad fortlöpande skattehöjningar. Denna konsekvens av regeringensskatteförslag har emellertid nogsamt förtigits. Utskottet delar motionärernasuppfattning att tidigare tillämpade beräkningsprinciper bör användas ävenframgent. Detta bör ges regeringen till känna. beträffandearbetet med den kommande långtidsutredningen av , , och (alla c) som anför: Prognosverksamhet av den typ som de svenskalångtidsutredningarna utgör kan i fiera olika avseenden göras till föremål förkritik och diskussion. På sätt och vis kan det sägas att dessa utredningarhärigenom fyller sin primära funktion, nämligen att skapa ett underlag ochincitament inom vida kretsar för att bekanta sig med den kvantitativa sidan avde förestående årens ekonomiska och samhälleliga utveckling. Värdet av dennadebatt liksom av den vägledning för ekonomiska beslut långtidsutredningen kange är emellertid beroende av utredningens metod, kvalitet och realism. I en debatt harbl. a. framförts att prognoser av detta slag skulle lida FiU 1978/79:40 113 avdet avgörande felet att större förändringar exkluderas, inte minst därför attprognosmakarna av något slags konservatism antingen önskar dra ut beståendetrender eller vill tänka sig alt inträffade avvikelser från sådana trender iframtiden kommer att återställas. Resultatet har också blivit att prognoserna ihittillsvarande långtidsutredningar inte slagit särskilt väl in. Redan i dagvet vi att detta också är felet med långtidsutredning, men detta berorkanske mindre på att långtidsutredningen är behäftad med de för sådanaprognoser sedvanliga bristerna än på att de stora svårigheter somlångtidsutredningen pekar på inte tagits ad notam i den ekonomiska politiken. Dettakan kanske delvis återföras på att de praktiska förutsättningarna för denödvändiga åtgärderna saknas, då den i första hand ansvariga instansen-regeringen - har ett svagt pariamentariskt underlag. Men det beror också påatt regeringens ekonomiska politik i otillräcklig utsträckning tagit hänsyntill de varningssignaler långtidsutredningen innehåller. Det synes därför havarit behövligt att långtidsutredningen mer än vad som skett borde ha lyft framoch pekat på de speciella flaskhalsar och svårigheter som uppfyllandet avlångtidsutredningens mål uppställer. Utredningen borde snarare ha pekat på alldessa mål med den förda politiken inte går alt uppfylla än att genomorealistiska anpassningar av det kvantitativa materialet uppnå en formell, meninte reell, matematisk konsistens. Debatten har t. ex. redan uppmärksammatvilka stora, närmast orealistiska, krav den dramatiska omsvängningen av densvenska industrins inriktning lill export skulle innebära. Ett annat område därlångtidsutredningen för att skyla över inkonsekvenser i den ekonomiskapolitiken måste göra våld på det sannolika är den av remissinstanserna starktkritiserade kalkylen beträffande den offentliga expansionen; med den utvecklingsom kunnat inregistreras skulle för prognosperiodens återstående åren åriig tillväxt av den kommunala konsumtionen av blott 1,9 96 stå till buds,något som knappast ens räcker till att fullfölja redan orda och av statenålagda åtaganden. Beträffandeönskvärdheten av att uppnå de för långtidsutredningen uppställda huvudmålen ärmeningarna knappast delade; detla innebär emellertid inte att målen därförskulle framstå som realistiska, i synnerhet inte sedan en del avprognosperioden gått och utvecklingen på väsentliga punkterpekat i annan riktning. Att komplettera den reviderade finansplanens utblickarmot och 1981 med en revision av prognosen även är intebara välbetänkt utan torde vara en nödvändighet som underiag för den kraftfullaekonomiska politik med långsiktig inriktning som höstens regering måsteutforma. Engranskning av LU:s olika alternativ mot bakgrund av dagens situation torde pekapå att möjligheterna att fullfölja det balanserade huvudalternativet kanskeredan försuttits genom alt utvecklingen i alltför hög grad kommit att följaalternativ III (expansiv inhemsk efterfrågan) och vi därför måste tänkaoss en utveckling som ligger närmare alternativ II för de återstående FiU 1978/79:40 114 Isammanhanget bör slutligen påpekas att de medel, varigenom huvudmålen kanförverkligas, ingalunda är någon självklar konsekvens av de matematiskaberäkningar utredningen haft alt utföra. harsåledes t. ex.utgått ifrån att det förbättrade kapacitetsutnyltjandet skulle komma till ståndgenom bl. a. ökad geografisk rörlighet på arbetsmarknaden. En revision avlångtidsutredningen bör uppmärksamma de viktiga ulveck-lingsparamelrarnasregionala aspekter och tillhandahålla ett alternativ där spridningen av denekonomiska aktiviteten i högre grad möjliggörs genom en aktiv regionalpolitikoch ökad kapitalrörlighet. FiU 1978/79:40 115 1978/79: 8 y överpropositionen 1978/79:150 bilaga 1 hemställan 2, förslag till lag om konto förlikviditetsutjämning jämte motion har berett skatteutskottettillfälle yttra sig över propositionen 1978/79: 150 med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /80 m. (kompletteringspropositionen) i vad avser bilaga 1 hemställan 2 jämte motionen1978/79: 2693 av m. fl. (s). Ipropositionen föreslås att företag som har rätt att göra avsättningar tillkonto för investeringsfond i skall kunna under andra halvåret 1979på ett särskilt sidoordnat s. k. likviditetsutjämningskonto i banken betala inlikvida medel med rätt till dels en grundränta, dels en skattefri bonusränta.Grundräntan skall utgå enligt den räntesats som bestämmer och varaanpassad till räntenivån vid insättning av större belopp i bank.