bet · G201AU1 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av motion om arbetstagares rätt till ledighet fiir utbildning Imotionen 1977/78:274 av m. fl. (vpk) yrkas atl medbifall till motionen beslutar anta följande ändringar i lagen (1974:981) omarbetstagares rätt till ledighet for utbildning beträffande 5, 6, 10 och 13 §§: 5§ Är eller brukar arbetsgivaren vara bunden av kollektivavtal beträffande denkategori som arbetstagaren tillhör och vill han att ledigheten skall taga.sin början senare än sex iiiånadcr efter arbetstagarens framställning, fordrassamtycke till uppskovet av den berörda lokala arbetstagarorganisationen eller,om frågan hänskjutits till centrala överläggningar, av vederbörande huvudorganisationpå arbetstagarsidan. Ifråga om ledighet som sammanlagt motsvarar högst en arbetsvecka fordrassamtycke som avses i första stycket så snart den frist arbetsgivaren önskar ärlängre än . Detsamma gäller beträffande ledighet som avses i 3 §andra stycket. Har arbetstagare ej fått påbörja sin ledighet inom tvä är efter det attframställning gjorts, har han rätt att påkalla domstols prövning av frågan omledighetens förläggning. Prövningsom avses i första stycket får påkallas sedan cii år har förflutit eflerarbetstagarens framställning, om ledigheten samman- Moiioiiärcr/ias förslag 5 §Är eller brukar arbetsgivaren vara bunden av kollektivavtal beträf fande den kategori som arbetsta garen tillhör och vill han alt ledig heten skall taga sin början senare än efter arbetstagarens framställning, fordras samtycke till uppskovet av den berörda lokala arbetstagarorganisationen eller, om frågan hänskjutits till centrala över läggningar, av vederbörande huvud organisation på arbetstagarsidan. Ifråga om ledighet som sammanlagt motsvarar högst en arbetsvecka fordrassamtycke som avses i första stycket så snart den frist arbetsgivaren önskar ärlängre än . Beträffande ledighet som avses i 3 § andra stycketföreligger ingen rätt för arbetsgivaren till uppskov. 6 §Har arbetstagare ej fått påbörja sin ledighet inom .«'.v månader efler det att framställning gjorts, har han rätt att påkalla domstols prövning av frågan om ledighetens förläggning. Prövningsom avses i första stycket får påkallas sedan tvä månader har förflutit efterarbetstagarens framställning, om ledigheten samman- I 1978/79. AU 1978/79:1 lagt motsvarar högst en arbets- lagt motsvarar högst en arbets vecka,--------------------- vecka. Vad som------------------- ny arbetsgivare. 10 § Arbetstagare somavbryter sin utbildning har rätt att återgå i arbete. Villarbetstagaren utnyttja den rätt som tillkommer honom enligt första stycket,skall han underrätta arbetsgivaren om han vill återgå. Arbetsgivaren är dockej skyldig att låta arbetstagaren återgå tidigare än efler det atthan mottog underrättelsen. Vill arbetsgivaren utnyttja sin rätt att uppskjutaåtergången, skall han genast underrätta arbetstagaren om detta och samtidigtange när återgången kan ske. 10 § Arbetstagare somavbryter sin utbildning har rätt att återgå i arbete. Villarbetstagaren utnyttja den rätt som tillkommer honom enligt första stycket, skall han underrätta arbets givaren om han vill återgå. Arbetsgi varen är dock ej skyldig atl låta arbetslagaren återgå tidigare än efter det alt han mottog underrättelsen om arbetstagaren utan skälig anledning avbrutit utbildningen. Vill arbetsgivaren utnyttja sin rätt atl uppskjuta återgången, skall han genast underrätta arbetstagaren om delta och ange när åter gången kan ske. -- en arbetsvecka. 13 5 Åsidosätterarbetsgivare kan insett felaktigheten. Lagen om rätt till ledighet för utbildningbehandlades av höstriksdag (prop. 148, InU 31, rskr 399). Lagen träddei kraft . Genomlagen har anställda fått lagfäst rätt till ledighet för utbildning. Lagenomfattar i princip alla anställda och innehåller inte några begränsningar ifråga om utbildningens längd eller art. Arbetstagare får alltså i princip påegen hand avgöra längden och inriktningen av utbildningen. självstudierfaller dock utanför lagen. Förrätt till ledighet fordras normalt att arbetstagaren varit anslälld hosarbetsgivaren eller sammanlagt minst tolv månaderunder . Lageninnehåller utförliga bestämmelser om förläggning av ledighetstid.Arbetstagarorganisationer med kollektivavtal på arbetsplatsen har tillförsäkratsett stort inflytande i sådana frågor. Reglerna innebär att. AU 1978/79:1 3 kankomma överens, arbetsgivaren ensam bestämmer om ledigheten skall beviljas deförsta sex månaderna efter ansökan (vid facklig utbildning ellerkorltidsutbildning). Därefter avgör vederbörande arbetstagarorganisation närledigheten skall tas ut. Saknas arbetstagarorganisation bestämmer arbetsgivarenpå egen hand. Enskild arbetstagare som inte fåll påbörja sin utbildning efter framställning därom (i vissa fall) kan påkalla domstolsprövning av förläggningsfrågan. Frågan skall avgöras med hänsyn till delsarbetstagarens önskemål, dels intresset av att verksamheten på arbetsplatsenkan fortgå utan allvarlig störning. Vid konkurrens om ledighet mellan olikaarbetstagare skall företräde ges ål facklig utbildning och i andra hand åtutbildning av arbetstagare som saknar grundskolekompetens. Lageninnehåller vidare regler om anställningsskydd och återgång i arbete efleravbrutna studier samt skadestånd. För rätt till återgång till arbetetgäller att arbetstagare skall underrätta arbetsgivaren minst i förvägeller, om ledigheten varat , en månad i förväg. Vidsidan om bestämmanderätten i fråga om ledighets förläggning har lokalkollektivavtalsbunden arbetstagarorganisation tvist om lagens tillämpning eller om innebörden av kollektivavtal somträffats med stöd av lagen. Organisation som föranlett felaktig tillämpning avlag eller avtal kan åläggas atl utge skadestånd om organisationen insett elleruppenbarligen bort inse felaktigheten. Degrundläggande reglerna i lagen. a. om rätt till behövlig ledighet,anställningsskydd och tolkningsföreträde, är tvingande. I övrigt är reglernadispositiva och kan modifieras genom kollektivavtal på förbundsnivå.Lagreglerna om krav på viss anställningstid, ledighetens förläggning, företrädeför ledighet till viss utbildning och förfarandet vid avbruten utbildning kansålunda ersättas av kollekiivavtalsbestämmelser. Motionärernas ändringsförslag innebär i huvudsakföljande. De vill minska den tid vilken en arbetsgivare har möjlighet attskjuta på begärd ledighet till hälften i förhållande till vad som f n. gäller.De vill vidare avskaffa uppskovsmöjligheten när det gäller facklig utbildning.Domstolsprövning skall kunna påkallas om uppskovet överstiger inormalfallen eller vid korttidsledighet. Arbetstagare som avbryterstudier och har skälig anledning därtill skall ha rätt atl återgå iarbete. I motionen kritiseras slutligen reglerna om skadeståndsansvar förfacklig organisation i samband med utövande av tolkningsföreträde. De i motionen framförda ändringsförslagen hartidigare behandlats av utskottet. I samband med att lagen antogs år 1974avstyrkte utskottet AU 1978/79:1 4 liknandekrav från vpk:ssida vad beträffar 5. 6 och 10 SS- Utskottet framhöll i sitt avriksdagen antagna betänkande InU 1974:31 bl. a. när det gäller ledighetensförläggning atl systemet förutsätter överläggning mellan parterna. Mot bakgrundav traditionen på svensk arbetsmarknad fmns det anledning räkna med atl detskall vara möjligt atl därvid sammanjämka uppfattningarna så all rimligaönskemål om studieledighet kan förenas med intresset att verksamheten påarbetsplatsen kan fortgå utan allvarliga störningar, framhöll utskottet vidare.Propositionens förslag ansågs utgöra en lämplig avvägning mellan olikaintressen. Vidare erinrades om att reglerna om förläggning av ledighelstid i 5§ är dispositiva. Närdet gäller frågan om återgång i arbete - 10 § - menade utskottet attregeln om underrättelse i förväg förutom att ge arbetsgivarenrespittid får betydelse för vikarie som tjänstgör i den studielediges ställe.Ett bifall till motionärernas ändringsförslag skulle enligt utskottetsuppfattning medföra osäkrare anställningsförhållanden för vikarier. Medanledning av motionsyrkanden från vpk togs frågan om ändring istudieledighetslagen åter upp av ulskottei (AU 1976/77:1). Utskottetfann inte skäl frångå sin avvisande hållning till vpk:skrav på ändringi 5 och 10 i;§ angående ledighetens förläggning resp. reglerna för återgång iarbete . Fråganom ändring i 13 § om skadeståndsskyldighet aktualiserades av vpk i detsammanhanget. Motionärerna ville avskaffa regeln om skadeståndsansvar förfacklig organisation vid felaktigt utövande av tolkningsföreträde. Utskottetkonstaterade att skadeståndsskyldigheten är begränsad till de fall då organisationeninsett eller uppenbarligen borde ha insett att den hävdade tolkningen varfelaktig. Någon anledning alt avskaffa denna regel ansåg utskottet inteföreligga. Studieledighetslagen trädde i kraft den 1 januari1975. Vid 1976/väckte vpk en motion med ändringsförslag avsamma innebörd som den nu aktuella. Flertalet av dessa förslag prövades f ö.redan i samband med att lagen antogs. Vid båda tillfällena avslog, som framgårovan, moiionsförslagen. Det har inte inträffat något som föranlederutskottet alt ändra sin tidigare intagna ståndpunkt. Motionen avstyrks därför. atl avslårmotionen 1977/78:274. AU 1978/79:1 5 Närvarande:Eva Winlher (fp), (), (), (), i (s), (), (), (), (), (), () (), (), () ochEric Hägelmark (fp).