bet · G201JoU13 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av motioner om vissa vatten- och avloppsfrågor m. m. I molionen 1977/78:249 av och i (båda c) hemställs atl anhåller all regeringenlåter undersöka möjligheten alt genom ett pantsystem för batterier, lysrör etc.minska problemen med tungmetaller i miljön. Imotionen 1977/78:385 av () hemställs alt begär attregeringen prövar möjligheten av atl enskilda avloppsanläggningar kaniordningställas genom beredskapsarbete och/eller med statsbidrag på motsvarandesätt som allmänna anläggningar. Imotionen1977/78:473 av Torslen Karisson och (bådas) hemställs altriksdagen som sin mening ger regeringen lill känna att kvicksilverhaltigtavloppsvatten från tandvårdsinslitulioner och tandvårds-mottagningar bör renasföre utsläppen i avloppsnäten. Imolionen 1977/78:785avToreClaesonochOswaldSöderqvisl(båda vpk) hemställs,såvitt nu är i fråga, atl hemställer hos regeringen om att skyndsamtlägga fram förslag om b. åtgärder vid landvårdsmotlagningarna för all minskautsläppen av kvicksilver, c. lag om obligalorisk pantavgift på alla batteriersom innehåller kvicksilver, bly eller kadmium, d. skärpta krav påkvicksilveravskiljning från luft- och vatlenulsläpp inom berörda industrier. Imotionen 1977/78:787 av i och (båda c)hemställs alt hos regeringen anhålller atl"minikalkmeto-den" på lämpligt sätt utvärderas genom ytterligareförsöksverksamhet. Imolionen 1977/78:1277 av m. fi. (s) hemställs att riksdagenhos regeringen begär en utredning om statsbidrag lill anläggningar förvallenförsörjning i kommuner inom riksinlresseområden för röriigt friluftsliv. I motionen 1977/78:385 anförs atl del föravloppsanläggningar i vissa fall kan ulgå statsbidrag med normalt högst avkostnaden. Detta förutsätter emellertid alt anläggningen är allmänförklarad ochomfattar minst 50 personer. Däremot utgår inte statsbidrag för enskildavloppsanläggning. Enligl motionären är det självfallet så alt de sanitära ochmiljövårdsmässiga 1 1978/79. JoU 1978/79:13 2 ölägenheternaär mest framträdande när det gäller ett större antal hushåll. Delta utgöremellertid inle skäl atl negligera de problem som finns på grund av allenskilda anläggningar inle uppfyller nu gällande miljökrav. Det förefallermotionären naturligt alt fastighetsägare skall ha möjlighet lill statligt slödför iordningställande av enskilda avloppsanläggningar, särskilt som de kan bliålagda alt göra delta. I motionen framhålls vidare att en satsning påupprustning av de enskilda avloppsreningsanläggningarna också verksamt skullekunna bidra lill bättre sysselsättningsmöjligheter på landsbygden. Från förslagsanslaget Bidrag till kommunalaavloppsreningsverk m. m. utgår bidrag för ny-, lill- eller ombyggnad avavloppsreningsverk m. m. Bidragsbesiämmelserna finns i kungörelsen (1968:308)om statsbidrag lill avloppsreningsverk. Enligl övergångsbestämmelserna tillkungörelsen får statsbidrag enligl kungörelsen (1959:251) om statsbidrag lillvatten- och avloppsanläggningar beviljas sådana vatten- och avloppsföretag somefter särskilt tillstånd börjat ulföras före . Bidragetavses utgöra en stimulans lill utförandel av avloppsreningsverk med tillhörandeulloppsledning. Under vissa villkor kan också bidrag utgå till kostnaderna förtilloppsledningar lill elt reningsverk saml för överledning av avloppsvallen frånett samhälle till reningsverk för ett annat samhälle. Bidragsnivån - lägst 30och högst 50 96 av kostnaden - bestäms med hänsyn lill reningsgraden vidverket. Bestämmelserna är generelll verkande så att bidrag utgår för allaföretag där villkoren uppfylls. Bidrag,som är maximerat till 5 milj. kr. fören och samma anläggning; utgår till kommuneller huvudman för sådan anläggning som förklarats för allmän enligl lagen(1970:244) om allmänna vallen- och avloppsanläggningar eller äldre lag. 1övrigt lämnas bidrag under förutsättning all reningsverket skall betjänaanläggningar som är avsedda för minst 50 personer eller är av motsvarandesloriek samt all verket är avsett för längre gående rening än slamavskiljning.Bidragsnivån är beroende av effekten vid reningsverket. Denna bestämmelsetillämpas på så sätt alt exempelvis för anläggningar för begränsad biologiskrening bidrag utgår med 30 96 av kostnaden. Den högsta nivån-50 96 -tillämpas ifråga om biologiska verk med kemisk efterfällning, där reduktion avseende såvälbiologisk förorening som fosfor uppgår lill . budgetproposition anmäldes all statensnaturvårdsverk utredde vilka ytteriigare åtgärder som behövdes för all enacceptabel rening av del kommunala avloppsvattnet skulle uppnås. I sambanddärmed skulle också JoU 1978/79:13 3 bidragsgivningenkomma atl ses över. I propositionen framhölls atl del var angeläget atlifrågavarande utredning genomfördes. Förslag borde redovisas i sådantid att frågan kunde tas upp i nästa års budgetproposition. I sammanhangetredovisades också atl inom ramen för sinförvaltningsrevision också studerade bidragsgivningen till kommunalaavloppsreningsverk. Medskrivelse har överlämnat den lidigareaviserade utredningen avseende vilka ytterligare åtgärder som är nödvändiga föralt en acceptabel rening av kommunalt avloppsvatten skall uppnås. Iåtgärdsprogrammet har för den närmaste redovisats tvåalternativ: all. 1 som upptar kostnader för åtgärder som kan sägas motsvaramiljöskyddslagens krav med nuvarande tolkning och alt. 2 där investeringar föri dag bästa inom landet kända teknik (biologisk och kemisk rening kompletteradmed sluifilter) redovisas. Totalkostnaderna kan för all. 1 uppskattas lill 2900 milj. kr. 2 4 000 milj. kr. 1, som av naturvårdsverketuppfattas som del mest realistiska, har kostnaden fördelats med 1 900 milj. kr.för de första fem åren och med 1 000 milj. kr. för den senare hälften avprognosperioden. Förgenomförande av ålgärdsprogrammet anser verket del nödvändigt med ett fortsattstatligt slöd, som i stort sett kan ha samma utformning som hittills.Emellertid föreslås all kraven skärps vad gäller bidragsnivå i förhållande lillreningseffekt, innebärande bl. a. all statsbidrag inte utgår lill utbyggnad förenbart biologisk rening. Denna ändring, som föreslås alt gälla företag sompåbörjas fr. o. m. , medför att medelbidragsnivån sänks med ca 5procentenheter i jämförelse med gällande regler. Vidare föreslås altstatsbidrag med upp till 75 96 skall utgå för anläggningar som byggs med nyteknik. Riksrevisionsverkeihar i en rapport tagit upp frågor som berör bidragsgivningen tillkommunala avloppsreningsverk. Rapporten innehåller synpunkter och förslagbeträffande bl. a. granskningens inriktning, rollfördelningen mellannaturvårdsverket och länsstyrelserna samt informationsansvarmot bidragstagare och andra. 1 motionen 1977/78:787 framhålls atlavloppsvattenrening har blivit en tung utgiftspost i den kommunala ekonomin.Delta gäller inte minst de driftkostnader som närsaltreduklionen för med sig iform av utgifter för kemikalier. Som fällningsmedel används vanligenaluminiumsulfat, som i och för sig ger bra resultat men som haren försurandeeffekt pade vattendrag som laremol avloppsvattnet. Försurningen av sjöar är imånga delarav landet ett stort problem. Dels inverkar försurningen påfiskbeståndet och minskar 1*1978/79. JoU 1978/79:13 4 vattendragensrekreativa värde, dels torde höga kvicksilverhalter i fisk ha atl göra med denökande surhetsgraden i vattnet. Motionärernaanför att två forskare - och i - inom sittföretag har börjat utveckla en metod -"minikalkmetoden" -där kalk utgör fällningskemikalie. De hittillsvarande försöken visar enliglmotionärernas mening atl man med denna metod når fullgod reningseffekt till enbråkdel av de driftkostnader som vanligen vidlåder närsaltreduktion.' Från anslaget Miljövårdsforskning bestrids utgifterför företrädesvis målinriktad miljövårdsforskning. Hit räknas bl. a. forskningkring miljökonsekvenser av olika verksamheter, hushållning av naturresurser,miljöförhållanden och rekreation och friluftsliv. Forskningen leds av statensnaturvårdsverk som haren särskild uppgifi.Forskningens inriktning styrs av informationsbehoven hos i första hand deadministrativa organ som ansvarar för miljövården på olika nivåer. Härigenomkan forskningen bidra med elt vetenskapligt grundat faktaunderlag för planeringoch beslut i olika miljövårdsfrågor. Forskningsnämndenhar utarbetat etl samlat program för forskningsverksamheten. Tillgängligaresurser kommer atl koncentreras till vissa prioriterade projektområden. Enmindre del av resurserna måste dock reserveras för forskningsbehov somuppkommer efterhand. 1 förenämnda forskningsprogram ingår som etl avdelprogrammen Miljökonsekvenserna av kommunalt avloppsvatten, slam och fastavfall. Försökmed den s. k. minikalkmetoden har bl. a. gjorts vid reningsverk i , Kumlaoch kommuner. Styrelsen för teknisk utveckling har ställt vissamedel till förfogande för utvecklingsarbetet. Tekniska högskolan har ocksåvarit inkopplad på försöken. Från STU föreligger rapporten . och har emellertid förklarat sig inle kunnaacceptera denna rapport. är i samarbete med statens råd förbyggnadsforskning och styrelsen för teknisk ulveckling engagerad i vissaundersökningar i syfte att effektivisera och förbilliga driften vid dekommunala avloppsreningsverken. Åtgärdermot utsläpp av kvicksilver och andra tungmetaller m. m. I motionerna 1977/78:249, 1977/78:473 och1977/78:785 framförs olika förslag i syfte alt förhindra eller begränsaskadeverkningar till följd av utsläpp av kvicksilverhaltiga ämnen och andratungmetaller i miljön. JoU 1978/79:13 5 dernasom föreslås kan nämnas krav på installerande av särskilda anordningar vidlandvårdsmotlagningarna för att uppsamla kvicksilverrester i gammall amalgam m.m. saml skärpta krav på kvicksilveravskiljning från industrier. Förslag ominförande av etl pantsystem för elbatterier, lysrör o. d.i syfte alt elimineraeller minska problemen med tungmetaller i miljön förs vidare fram. De centrala bedömningarna enligl lagstiftningen omhälso- och miljöfarliga varor åvilar produktkontrollnämnden. Nämndens främstauppgift är all meddela generella föreskrifter om import och hantering av hälso-och miljöfarliga varor, att leda, samordna och i stort övervakaproduklkonlrollen saml alt i övrigt fungera som centralt organ för ärenden somkan aktualiseras genom lagstiftningen om hälso- och miljöfarliga varor, Produktkontrollnämndensarbete bör bl. a. inriktas på alt ta initiativ till och samordna kartläggningoch undersökning av varor som kan misslänkas vara farliga. Förattkunna ligga till grund för beslut i produktkontrollnämnden kräver oftabefintligt forskningsmaterial viss komplettering och bearbetning. Underbudgetåren 1973/75 har för den skull för produktkontrollnämndens behov 500 000kr. åriigen stått till förfogande under nalurvårdsverkets myndighels-anslag.Sedan budgetåret 1975/76 har förfogat över ett särskiltanslag till Undersökningar av hälso- och miljöfarliga varor, som underbudgeförel 1975/76 uppgått lill . och /77 till För budgetåret1977/78 har för ändamålet anvisats etl belopp av , vilkel /79 uppräknats lill . Inomproblemområdet metaller har kvicksilver och bly bearbetats inom projekt stöddaav produktkontrollnämnden. En inventering av kvicksilver-fiödena i det svenskasamhället har utförts och ett fiertal delprojekt rörande bensinblyels effekterhar sluirapporterats och legat lill grund för nämndens beslul rörande blyhalleni motorbensin. Beträffandekvicksilverhanteringen i har kommit fram atl kvicksilverutsläppen lillluft från sopförbränning uppgår lill samma storlek, ca /år, somutsläppen från kloralkaliindustrin. De största källorna lill dennakvicksilvermängd är batterier och tandläkaramalgam. Det allvariiga i dennasituation är atl ulan reglerande åtgärder kommer utsläppen från sopförbränningatl öka och snart vara den dominerande kvicksilveremit-lenten i . Inomproduktkontrollbyrån och tekniska avdelningar drivs dock nu isamarbete med representanter för batteribranschen och landläkarna elt utredningsarbeteför atl belysa möjligheterna atl radikalt minska kvicksilverspridningen lillmiljön. JoU 1978/79:13 6 Statsbidragtill vissa anläggningar för vattenflirsörjning I molionen 1977/78:1277 anförs atl den starkt ökadebefolkningen sommarlid i Bohusläns kustkommuner bl. a. medför kraftigt ökadekostnader för de berörda kommunerna i va-hänseende. Dimensioneringen avavloppsreningsverk och vattenförsörjning måste exempelvis i vissa fallfierdubblas jämfört med normala förhållanden. 1 riktlinjerna för hushållningmed mark och vatten har Bohusläns kustområde och skärgård betraktats som elt avlandets viktigaste områden för rörligt friluftsliv. Särskilt betydelsefull "obrutna kusten", dvs. området mellan Broöorden och norskagränsen, ansetts vara. a. krav på atl kommunerna förbättrar den tekniska servicen, vilketinnebär merkostnader som f n. inle helt kompenseras i stalsbidragshänseende vadgäller avloppsreningsverk. Särskill statsbidrag utgår över huvud taget intetill anläggningar för vattenförsörjning. Enligt årets budgetproposition kanstatsbidrag med upp till 75 96 utgå för avloppsreningsverk i kommuner av typBohusläns kustkommuner. Etl liknande statsbidrag bör enligt motionärernainföras för anläggningar för vattenförsörjning. Enligt beslut av riksdag har förhöjtstatsbidrag med högst kunnat utgå för ny-, lill- eller ombyggnad avavloppsreningsverk inom Vindelälvsområdei om arbetena påbörjats före den 1 juli1977. Eftersom etl fiertal planerade reningsverksulbyggnader inom delta områdeännu inte hunnit sältas i gång, har genom beslut vid /78 tidenför förhöjda bidrag inom detta område föriängts. Statsbidrag med upp lill 75 96bör efter särskild prövning av regeringen också kunna ulgå i vissa andra fallför avloppsreningsanläggningar i mindre kommuner där kommunens kostnader blirmyckel stora lill följd av atl reningsverken måste dimensioneras med hänsynlill en omfattande turism eller när del gäller områden för vilka med slöd av 8§ miljöskyddslagen meddelats särskilt förordnande för all skydda vattenområdemot utsläpp av avloppsvatten. 1968års riksdag beslöt på förslag av regeringen atl det slalliga stödet tillvatten- och avloppsanläggningar fr. o. m. skulle begränsas lillavloppsanläggningar. bestämmelser syftade inle i första hand till attstimulera lill åtgärder för alt motverka vattenföroreningar. En förhållandevisstor del av dåvarande anslag hade använts till bidrag lillvaltenförsörjnings-unluggningar och ledningar i anslutning härtill. I etl lägedå energiska åtgärder måste vidtas för alt minska föroreningen i våra vallenvar del enligl statsmakternas mening motiverat atl del statliga stödet lades omoch helt inriktades på alt stimulera byggandet av avloppsreningsverk med långtgående rening (prop. 1968:37, JoU 1968:19, rskr 1968:165). JoU 1978/79:13 7 Beredningen för samordning av statens insatser förturism och rekreation (rekreationsberedningen) har i en rapporttill regeringen redovisat de erfarenheter som vunnits av det utfördaarbetet saml därutöver gett vissa synpunkter på den fortsatta verksamheten.Rapporten berör endast en första etapp av de åtgärder som beredningen ansererforderiiga för alt uppnå de mål som anges i den av fastlagdarekrealionspoliliken (Ds Jo 1978:2). I rapporten redovisas olika förslag tillåtgärder i syfte att stimulera en mera positiv utveckling än av turismoch rekreation. a. föreslår beredningen alt ett rekrealionspoliliskt stöd(lån och/eller bidrag) inrättas. I sin närmare beskrivning av förslaget anförberedningen bl. a. följande. Beredningen förordar atl ett särskiltrekrealionspoliliskt investeringsstöd för infrastrukturåtgärder saml förboende- och aktivitetsanläggningar tillskapas. Detta bör kunna ske som enutveckling av nuvarande anläggningsstöd vad avser dess stöd till turism och rekreation.Investeringsstödet bör likna de båda nuvarande stödformerna lokaliseringsstödoch anläggningsstöd och kunna avse såväl kommunala investeringar iinfraslrukluranläggningar (vatten och avlopp, vägar, parkeringsplatser,gästhamnar och andra serviceanläggningar) som uppförande i ellerenskild regi av aktiviiels-och boendeanläggningar t. ex. skidbackar, liftar,badplatser, stugbyar, vandrarhem och campingplatser. Del nya stödet som beredningen förordar anses inteböra ersätta befintliga stödformer som t. ex. lokaliseringsstöd ellerstatsbidrag till vägar, reningsverk m. m. Del bör i första hand utnyttjas förservice- och aktivitetsanläggningar i samband med planmässiga utbyggnader avviktigare rekreationsområden. Det bör därvid vara möjligt alt på ett lämpligtsätt avväga och samordna det rekrealionspoliliska investeringsstödet bl. a. medhänsyn till villkoren för annat statligt investeringsstöd som eventuellt skullekunna komma i fråga för utbyggnaden. Slödel bör enligt förslaget kunna avsesåväl lån som bidrag. Rekreationsberedningensrapport har remissbehandlats. F. n. pågår inomregeringskansliet arbete med att sammanställa yttranden över rapporten från ett80-lal remissinstanser. Utskollel behandlar i detta betänkande ett antalunder allmänna motionstiden väckta motioner rörande vatten- ochavloppsfrågor. 1 motionerna las upp frågor om statsbidrag lill enskildaavloppsanläggningar, prövning av metoder för rening av avloppsvatten, åtgärdermot kvicksilverutsläpp m.m. saml om statsbidrag till anläggningar för vallenförsörj ning i områden med omfattande turism under viss del av året. JoU 1978/79:13 8 Statsbidrag till enskilda anläggningar. Enliglkungörelsen (1968:308) om statsbidrag till avloppsreningsverk kan statsbidragbl. a. utgå till ny-, lill- eller ombyggnad av sådant verk. Bidraget,som ärmaximerat lill 5 milj. kr. fören och samma anläggning, utgår till kommun ellerhuvudman för sådan anläggning som förklarats för allmän enligl lagen (1970:244)om allmänna vatten- och avloppsanläggningar eller äldre lag. I övrigt lämnasbidrag under förutsättning all reningsverket skall betjäna anläggningar som äravsedda för minst 50 personer eller är av motsvarande storlek samt alt verketär avsett för längre gående rening än slamavskiljning. Bidragsnivån är beroendeav effekten vid reningsverket. Enligtmolionen 1977/78:385 bör begära alt regeringen prövar möjligheten avalt enskilda avloppsanläggningar kan iordningställas genom beredskapsarbeteoch/eller med statsbidrag på motsvarande sätt som allmänna anläggningar. Ävenom del självfallet är så all de sanitära och miljövårdsmässiga olägenheterna ärmest framträdande när del gäller ett större antal hushåll, finns enliglmotionärens mening inte skäl atl negligera problemen med att enskildaanläggningar ej uppfyller nu gällande miljökrav. Somframgår av den föregående redogörelsen har i juni 1978för regeringen presenterat resultatet av en av verket utförd utredning avseendevilka åtgärder som behövs för atl en acceptabel rening av del kommunalaavloppsvattnet skall uppnås. Vidare har inom ramen för sinförvaltningsrevision studerat bidragsgivningen till kommunalaavloppsreningsverk. Synpunkter och förslag med anledning av denna granskninghar redovisats i en rapport detta år. Fråganom den fortsatta bidragsgivningen till avloppsreningsanläggningar är sålundaföremål för uppmärksamhet från regeringens och berörda myndigheters sida.Ärendet är bl. a. föremål för regeringens prövning i samband med utarbetandetav nästa års budgetproposition, I avvaktan på resultatet av pågåendeöverväganden i ämnet finner utskottet inle anledning atl nu påyrka en prövningav frågan om sådan utvidgning av bidragsområdet som föreslås i molionen1977/78:385, Denna bör därför enligt utskottets mening lämnas utan åtgärd. Rening av avloppsvatten. I motionen 1977/78:787framhålls atl avloppsvattenrening medför betydande kostnader för kommunerna.Delta gäller inte minst de driftkostnader som närsaltreduktionen för med sig iform av utgifter för kemikalier. Som fällningsmedel används vanligenaluminiumsulfat,som i och för sig ger bra resultat men som haren försurande effektpå de vattendrag som laremol avloppsvattnet. Motionärerna pekar i sammanhangetpå vissa försök som gjorts med kalk som föllningskemikalie - den s. k.minikalkmetoden. De hittillsvarande försöken visar enligl motionärernas meningalt man med denna metod når fullgod reningseffekt lill en bråkdel av dedriftkosl-nadersom vanligen vidlåder närsaltreduktion. JoU 1978/79:13 9 uttalasig fören utvärdering av metoden genom ytteriigare försöksverksam-hel. Molionenberör angelägna problem som del i och för sig är motiverat all uppmärksamma.Såväl försurningsproblemaliken som frågan om atl hålla nere kommunernaskostnader för avloppsreningsverksamheten är av hög angelägenhelsgrad härvidlag.Del torde dock inte fö anses vara sak atl ta upp sådana speciellaprojekt av mera teknisk karaktär som molionen 1977/78:785 avser. Delta synesnärmast vara en fråga för de organ som tillsatts för all svara för den närmarefördelningen av forskningsresurserna, alltså på förevarande områdeforskningsnämnden vid , styrelsen för teknisk utveckling ochliknande. Av den inledningsvis lämnade redogörelsen framgår också att de imotionen berörda problemen är uppmärksammade av bl. a. dessa organ. Sålundaingår i etl av nalurvårdsverkets forskningsnämnd utarbetat program etl projektsom rör miljökonsekvenserna av kommunall avloppsvatten, slam och fast avfall.Vidare pågår i samarbete mellan svenska , statensråd för byggnadsforskning och styrelsen för teknisk ulveckling undersökningar isyfte all effektivisera och förbilliga driften vid de kommunala avloppsreningsverken.Dessa undersökningar omfattar bl. a. ett projektområde rörande processteknik,vari även ingår en utvärdering av metoder med kalkfällning av den typ som dens. k. minikalkmetoden representerar. 1sammanhanget må nämnas atl statens råd för byggnadsforskning blandforskningsresultat som uppnåtts bl. a. redovisat (se budgetpropositionen1977/78:100 bil. 16, s. 54) atl elt omfattande geohydrologiskt FoU-arbete hargett underlag för en omprövning av hur samhällets tekniska system föromhändertagande av dagvatten skall utformas. Nya anvisningar som utformas avnaturvårdsverket i samråd med planverket kan leda till alt huvuddelen av denplanerade utbyggnaden av dubbla avloppssystem kan slopas med besparingar avmiljardbelopp hos kommunerna som följd. Underhänvisning till det anförda föreslår utskollel alt lämnar motionen1977/78:787 ulan åtgärd. Åtgärder mot utsläpp av kvicksilver och andratungmetaller m. m. Olika förslag till åtgärder i syfte att förhindra ellerbegränsa skadeverkningar till följd av utsläpp i miljön av kvicksilverhaltigaämnen och andra tungmetaller förs fram i motionerna 1977/78:249, 1977/78:473och 1977/78:785. Motionerna tar, såvitt nu är i fråga, framför allt upp deproblem som sammanhänger med hanteringen av tandläkaramalgam saml elbalteriero.d. Den sistnämnda molionen berör emellertid också kvicksilverulsläppen frånolika industrier. Utskottetvill erinra om att del enligt lagstiftningen om hälso- och miljöfarliga varornärmast åvilar produktkontrollnämnden atl svara för de centrala bedömningarna.Nämnden skall därvid bl. a. leda, samordna och i stort övervakaproduklkonlrollen samt i övrigt fungera som centralt organ för JoU 1978/79:13 10 ärendensom kan aktualiseras genom lagstiftningen om hälso- och miljöfarliga varor.Produktkontrollnämndens arbete bör bl. a. inriktas på att ta initiativ lill ochsamordna kartläggning och undersökning av varor som kan misstänkas varafarliga. Föralt kunna ligga lill grund för beslul i produktkontrollnämnden kräver oftabefintligt forskningsmaterial viss komplettering och bearbetning.Produktkontrollnämnden förfogar för ändamålet över ett särskilt anslag tillUndersökningar av hälso- och miljöfariiga varor, som f n. uppgår lill 2 160 000kr. Avden föregående redogörelsen framgår alt produktkontrollnämnden bl. a. stöttvissa undersökningar rörande kvicksilver. En inventering av kvicksilverfiödenai del svenska samhället har sålunda utförts. Undersökningarna har utvisat altlandvården är en av de stora källorna för kvicksilverutsläpp i vårt land f n.Den andra stora källan, sedan industrins utsläpp enligt naturvårdsverketkrafiigl minskal, utgörs av kvicksilverbalterierna.