bet · G201JuU28 · 1978-12-31 00:00:00 — De fördelar sig med 5 vidrikskriminalen, 23 vid skatte- och spaningsrotlarna i polisdistriktsamt 15 resp. 12 vid bedrägerirotlarna i och föreslås nu bli förstärkt med 33 nya polismanstjänster och 7administrativa tjänster och kommer således att omfatta sammanlagt 95 tjänster.Samtidigt tillförs också polisdistrikt särskilda resurser. Efterdenna utbyggnad skulle enheterna för bekämpande av den ekonomiska och denorganiserade brottsligheten omfatta följande antal polismanstjänster:rikskriminalen 10, 34, 22,polisdistrikt 18 och polisdistrikt 4. JuU 1978/79:28 11 därmedtillförts hela det antal polismanstjänster som har beräknatför ett inledningsskede. 1 samband med att regleringsbrev utfärdas kommerdepartementschefen, enligt vad han uppger i propositionen, att överväga omsärskilda enheter för verksamheten skall inrättas i de berörda distrikten. Ianslutning till att den nu angivna organisationsfrågan övervägs bör enligtförslaget i motionen 1189 närmare prövas om det till en del av de tjänster sominrättas borde rekryteras personer med annan bakgrund än polisutbildning.Motionärerna anser att det skulle vara av värde att till sådant spaningsarbetesom det här gäller knyta jurister med särskild erfarenhet av associationsrättsligafrågor eller ekonomer med erfarenhet av skatte- och revisionsfrågor. Sådanatjänstemän torde enligt motionärerna behöva viss kompletterande polisiärutbildning. Närdet gäller rekryteringen till tjänsterna för bekämpande av den ekonomiska ochden organiserade brottsligheten framhåller departementschefen i propositionenatt det här rör sig om en ytterst komplicerad utredningsverksamhetoch att tjänsterna därför måste besättas med väl meriterade tjänstemän.Härvidlag hänvisar departementschefen bl. a. till pågående och planeradutbildningsverksamhet. Han erinrar vidare om att en särskild arbetsgrupp(SAMEB)- med företrädare för riksåklagaren, ,, generaltullstyrelsen och -bl. a. utreder fråganom användningen av extern arbetskraft för ändamålet, i första hand friståenderevisorer. Fråganom s. k. direktrekrytering av personal för utredning av skattebrott och vissaekonomiska brott behandlas av polisutredning i betänkandet (SOU1979:6) Polisen. Utredningen uttalar bl. a. att det inte bör föreligga någothinder mot att t. ex. juridiskt eller ekonomiskt utbildad personal anställs avrikspolisstyrelsen eller av de största polismyndigheterna som experter för attmedverka vid de enheter som handlägger utredningar rörande ekonomiskbrottslighet. Utredningen finner det tvärtom tänkbart att en sådan anordningskulle utgöra ett verkningsfullt medel i brottsbekämpandet. Samtidigtframhåller utredningen att det från effektivitetssynpunkt ofta torde vara enfördel om man för särskilt kvalificerade specialuppgifter på området kan anlitade utomstående specialister som är bäst skickade för de speciella uppgifter somaktualiseras från tid till annan. Avdet anförda framgår att det av motionärerna väckta spörsmålet om rekrytering avpersoner med annan bakgrund än polisutbildning på olika sätt är aktualiserat iregeringens kansli. Utskottet förutsätter att den prövning som motionärernaförordat kommer att ske i anslutning till de överväganden somdepartementschefen avser att göra i samband med att regleringsbrev utfärdas.Något initiativ från sida med anledning av motionen 1189 i härbehandlad del erfordras därför inte. Imotionen 850 lämnas olika exempel på den brottslighet som enligt motionärernabör bekämpas inom ramen för samhällets åtgärder mot den JuU 1978/79:28 12 ekonomiskaoch den organiserade brottsligheten. Det är här bl. a. fråga om olikaaktiebolagsrättsliga transaktioner, olika former av skatte-, uppbörds-ochvalutabrott, tvivelaktiga fastighetsaffärer innefattande åsidosättande avlagfartsplikten, sådan brottslighet som häleri, koppleri och dobbleri liksombrott mot arbetsmiljö- och miljöskyddslagstifiningen. Enligtmotionärerna krävs från statsmakternas sida åtgärder på en bred front mot denaktuella brottsligheten. Särskilt måste åtgärder sättas in på skatteområdet.Här efterlyser motionärerna bl. a. en generalklausul mot skatteflykt och ökaderesurser åt skattemyndigheterna. Motionärerna förordar också skärpningar närdet gäller valutakontrollen och olika åtgärder inom det associationsrättsligaoch det konkursrättsliga området, t. ex. lagstifining om näringsförbud ochkonkurskarantän. Allmänt efteriyses förbättrat samarbete mellan olika berördamyndigheter. Motionärerna förespråkar också införande av ekonomiska sanktioneri form av företagsböter. Vidare förs fram önskemål rörande uppbyggnaden avorganisationen för att utreda och beivra den ekonomiska brottsligheten.Motionärerna understrykeratt den ekonomiska brottsligheten medför en allvarligfara för att samhällssolidariteten undergrävs. Liknandetankegångar förs fram i motionen 1192. Motionärerna pekar bl. a. på attutvecklingen av den aktuella brottsligheten leder till en dålig skattemoral;"det kvittolöst utförda arbetet upplevs till slut som legalt". Pägrund av brottslighetens karaktär behövs enligt motionärerna en mer målmedveteninriktning av åtgärderna och över huvud taget en större satsning på bl. a. denpolisiära verksamheten för att beivra skattebrottsligheten. lanslutningtill önskemålen i motionerna 850 och 1192 vill utskottet till en början erinraom de satsningar på bl. a. den polisiära sidan mot den organiserade och denekonomiska brottsligheten som utskottet beskrivit i det föregående. Dessasatsningar innebär bl. a. en utökning av antalet tjänster för denna verksamhetfrån 20 för /78 till sammanlagt 95 för det kommande budgetåret.Som tidigare anförts riktas uppmärksamheten kontinuerligt mot sådanafrågor som rekrytering och utbildning samt samordning mellan polisens och andramyndigheters verksamhetsområden. I det sistnämnda hänseendet kan utskottettillägga att den förut nämnda SAMEB-gruppen har som en huvuduppgift att föreslåförbättringar i fråga om samordningen på central, regional och lokal nivåmellan polis-, åklagar-, skatte- och tullmyndigheter samt . Gruppenräknar med att redovisa sitt uppdrag . Vidare bör nämnas att ensärskild arbetsgrupp (SPANEK) tillsattes 1978 meduppgift att utarbeta förslag till metoder vid spaning rörande ekonomiskbrottslighet. Också denna grupp räknar med att redovisa resultatet av sittarbete . I sammanhanget bör vidare nämnas attriksåklagaren har tillsatt en arbetsgrupp för uppföljning av åklagarnasverksamhet i fråga om kvalificerad ekonomisk brottslighet (se JuU 1977/78:16 s.8). JuU 1978/79:28 13 När det gäller skatte- och kontrollväsendet kanerinras om den nya, effektivare taxeringsorganisation som genomförs ochsom bl. a. innebär väsentliga personalförstärkningar. I fråga omskatteprocessen vill utskottet nämna ett förslag rörande förtursregler i vissaskattemål som utarbetats inom BRÅ (PM 1978:6) och överlämnats tillbudgetdepartementet. Proposition i ärendet beräknas bli förelagd riksdagenunder innevarande . Vidare skall erinras om resultatet av arbetet inomutredningen (Fi 1973:01) om säkerhetsåtgärder m. m. i skatteprocessen. Pågrundval av förslag som lagts fram av utredningen har antagitsbevissäkringslagen (1975:1027) för skatte-och avgiftsprocessen samt lagen(1978:880) om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter. Som ettytteriigare led i sitt arbete har utredningen lagt fram ett förslag omföriängning av preskriptionstiden för det allmännas fordringar på skatter,tullar och avgifter (SOU 1978:87) Lag om preskription av skattefordringar m. m.Enligt tilläggsdirektiv (Dir. 1978:60) till utredningen fortsätter dess arbetebl. a. med inriktning på en enhetlig kontrollag för hela skatteområdet och påen översyn av reglerna om solidariskt betalningsansvar på skatte- ochavgiftsområdet. har också tagit en aktiv del i det internationellasamarbetet på detta område. Ett första resultat härav är de tilläggsprotokolltill konventionerna om utlämning och inbördes rättshjälp som utarbetats inomEuroparådet. Genom tilläggsprotokollen blir konventionerna i princip ocksåtillämpliga på skatte- och valutabrott, se prop. 1978/79:80 och JuU 1978/79:18.I fråga om valutabrottsligheten skall pekas på arbetet inom kommittén (E1977:03) med uppdrag att utreda med valutaregleringen sammanhängande spörsmål.I uppdraget ingår bl. a. en översyn av valutaregleringen med sikte påförebyggande och beivrande av Överträdelser och kringgående av bestämmelserna.Det gäller här bl. a. möjligheterna till effektivare kontroll av olikaskentransaktioner. I sammanhanget kan vidare erinras om att civilutskottet isitt betänkande CU 1978/79:25 uppmärksammar organisationen avexekutionsväsendet och dess möjligheteratt utföra ålagda uppgifter. Härvidlagpåpekar civilutskottet bl. a. att exekutionsväsendet i sitt arbete möter såvälkvalificerad ekonomisk brottslighet och skattefiyktsförsök som socialatragedier. Enligt civilutskottets uppfattning är det väsentligt att det finnspersonella möjligheter alt i båda fallen - trots skilda målsättningar - handlaeffektivt och rationellt. I anslutning härtill uttalar civilutskoltet att deberörda målsätiningsfrågorna bör ägnas ytteriigare uppmärksamhet samt attdärefter resultatet av övervägandena bör redovisas för . I fråga omskatte- och kontrollväsendet vill justitieutskotlet nämna tanken påinförande av en generalklausul mot skatteflykt. Utskottet vill här hänvisa tillskatteutskottets betänkande SkU 1978/79:12 med anledning av motioner i ämnet.Del skall tilläggas att, enligt vad juslitieulskottet inhämtat, man inombudgeldepartementet f n. arbetar på ett förslag till generalklausul motskatteflykt med sikte på remiss till lagrådet . I fråga omlagstiftningsåtgärder på övriga områden av intresse kan här JuU 1978/79:28 14 nämnasarbetet inom förmögenhetsbroitsutredningen (Ju 1976:04) som gäller bl. a.straffbestämmelserna mot bedrägeri och ocker samt översynen inomprostitutionsutredningen (S 1977:01) och sexualbrottskommitté (Ju1977:03) som tar sikte på bl. a. sexklubbarnas verksamhet och straffbestämmelsernamot koppleri. Förberedelsearbetet i på enremissbehandling av betänkandet (Ds Ju 1978:5) Företagsböter pågår. (Jfr JuU1978/79:9 och prop. 1978/79:100 bil. Enligt vad utskottet inhämtatkommer betänkandet jämte förslag till lagtekniska lösningar att sändas påremiss . Inomramen för BRÅ:s översyn av lagstiftningen mot organiserad och ekonomiskbrottslighet har lämnats förslag till lagstiftning mothäleribrottsligheten (PM 1978:1) Sakhäleri m. m. och mot den illegalaspelklubbsverksamheten (PM 1979:4) Dobbleri. Proposition med förslag tilllagstifining rörande sakhäleri m. m. har aviserats till innevarande . Isitt artjete har BRÅ vidare lagt fram olika förslag som gäller revisorersverksamhet och som är riktade mot att förebygga vissa missbruk avaktiebolagsformen, (PM 1978:2) Revisors verksamhet och (PM 1979:5)Aktiebolagslagen - förstärkt skydd för det bundna kapitalet, m. m. Slutligenkan nämnas en promemoria med förslag till ändrade regler för åtalsprövning vidbrottet vållande till kroppsskada som lagts fram (PM 1978:7).Promemorian, som gäller den straffrättsliga bedömningen av olycksfall iarbetslivet, behandlas närmare i utskottets betänkande JuU 1978/79:29. BRÅ:slagstiftningsöversyn fortsätter enligt riktlinjer som förut antagits, se JuU1977/78:30, prop. 1978/79:100 bil. 5 s. 24-26 och BRÅ PM 1978:5. Här kansärskilt nämnas översyn rörande beskattningen i samband med internationellatransaktioner, rörande kringgåendemetoder i allmänhet och rörande miljöbrotten. Pådet konkursrättsliga området har f n. att pröva de förslag tilländringar i konkurslagen m. m. som lagts fram i prop. 1978/79:105. I propositionenframhålls vikten av att själva konkursförfarandet utformas med sikte på attväsentligt förbättra möjligheterna att uppdaga och beivra den betydandebrottslighet som förekommer i samband med konkurser. Förslag läggs fram i dettasyfte. Vidare föreslås bl. a. skärpningar i bestämmelserna om konkursgäldenärsrörelsefrihet och om tvångsmedel mot denne. Ytteriigare förslag i sammariktning, bl. a. rörande näringsförbud (s. k. konkurskarantän), har nyligenlagts fram av konkurslagskommiltén i betänkandet (SOU 1979:13) Konkurs ochrätten att idka näring. Påfastighetsrättens område kan erinras 1978 vidtagna ändringarna ijordabalkens regler om hyra, som bl. a. innefattade skärpta straffbestämmelsersom ett led i åtgärderna mot den s. k. svarta handeln med bostadslägenheter(prop. 1977/78:175, CU 1977/78:32) Här kan också nämnas att bestämmelserna omtillståndskrav vid förvärv av hyresfastighet och om lagfartsplikt har settsöver av en arbetsgrupp i . Arbetsgruppen har lagt fram förslag till skärpta bestämmelser i skilda JuU 1978/79:28 15 avseenden (Ds Ju 1978:7). En proposition i ämnet har aviserats tillinnevarande . Denrad av skilda åtgärder som enligt vad nu angetts har vidtagits och planeras ärenligt utskottets mening - liksom de önskemål som förts fram i de föreliggandemotionerna - uttryck för en berättigad oro infor utvecklingen av den ekonomiskaoch den organiserade brottsligheten. Oro inger också den motionsvägenuppmärksammade företeelse som går under benämningen "det kvittolösasamhället". 1 linje med önskemålen i motionerna finner utskottet, liksomtidigare då ämnet varit aktuellt, angeläget understryka vikten av att samhälletsätter in kraftfulla åtgärder på en bred front för att möta den ekonomiska ochden organiserade brottsligheten. Sådana åtgärder har - och detta bör medanledning av motionerna särskilt understrykas -kommit till stånd framför alltefter regeringsskiftet . Det inledda arbetet, både inom utskottetsberedningsområde och utanför det, måste enligt utskottets mening fullföljas medall kraft. Härvidlag ges det i motionerna förslag och tankegångar värdabeaktande. Enligt utskottets mening finns det emellertid all anledning anta attsådana uppslag som förts fram i motionerna kommer att tas till vara - i den måndet inte redan skett -utan att tar något särskilt initiativ medanledning av motionerna. Med dessa uttalanden avstyrker utskottet bifall tillmotionerna 850 och 1192. 1 motionen 583 efterlyses regler för behandlingenav svårt synskadade personer i samband med gripande. Enligt motionären kan detförekomma att svårt synskadade personer behandlas och placeras som om de intevar synskadade, t. ex. i polisens fyllericeller. Motionären anför att problemetför en svårt synskadad människa i en sådan situation är av helt annan art änproblemen för en icke synskadad person. Utskottethar inhämtat yttrande över motionen från (bilaga 1). har beretts tillfälle att yttra sig över motionen menavstått från att avge yttrande. Sommotionären också framhåller saknas särbestämmelser som reglerar förfarandet dåsynskadade personer grips eller omhändertas av polisen. ö. också i fråga om behandlingen av intagna i kriminalvårdsanstalt. Deallmänna bestämmelser som reglerar polisverksamheten inrymmer emellertid - ienlighet med vad som närmare framgår av remissyttrande -skyldighet för polisman att vid ingripanden mot svårt synskadade eller personermed andra handikapp visa den hänsyn som föranleds därav. Utskottet villsärskilt peka på bestämmelserna i 7 § polisinstruktionen om polismansuppträdande. Somframhålls i yttrande är en svårt synskadads problem isamband med frihetsberövande i mångt och mycket förbundna med självasynskadan. Polisen har enligt vad ovan sagts en självklar JuU 1978/79:28 16 skyldighetatt vid behandlingen av synskadad ta särskild hänsyn till hans handikapp.Därutöver finns det som framhåller tillfredsställandemöjligheter att inom ramen för gällande lagstiftning vidta särskilda åtgärderför att underiätta situationen för den synskadade. Ilikhet med finner utskottet att en särreglering inte ärpåkallad i de säkeriigen sällan förekommande fall då en svårt synskadad persontas om hand av polisen. Anledning kan dock finnas att uppmärksamma frågan isamband med den närmare genomgång av regelsystemet i fråga om polisensbefogenheter som torde aktualiseras av polisutredningens betänkande (SOU1979:6) Polisen. Underhänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifall till motionen. Utskottet godkänner regeringens medelsberäkningunder förevarande punkt. 1. att beträffandemedelsberäkningen med bifall till regeringens förslag och med avslag påmotionen 1978/79:1169 i denna del (yrkande 4) till Lokala polisoiganisaiionen:Förvaltningskostnader för /80 anvisar ett förslagsanslag av , varav . att avräknas mot automobilskattemedlen, 2. att beträffandenarkotikarotlar avslår motionen 1978/ 79:1169 i denna del (yrkande 2), 3. att beträffandemedbotgaiyitinen avslår motionen 1978/79:351, 4. att beträffandeföihör med barn avslår motionen 1978/79:851, 5. att beträffanderekiyteringen till tjänster för bekämpande av den ekonomiska och denoiganiserade brottsligheten avslår motionen 1978/79:1189 i denna del (yrkande1), 6. att beträffandeåtgärder mot den ekonomiska och den organiserade brottsligheten avslårmotionerna 1978/79:850 och 1978/79:1192, 7. att beträffandebehandlingen av synskadade avslår motionen 1978/79:583. 6.Lokala polisorganisationen: Utrustning. Regeringen har under punkten B 7 (s. 45och 46) föreslagit att till Lokala polisorganisationen: Utrustningför /80 anvisa ett reservationsanslag av , varav . att avräknas mot automobilskattemedlen. JuU 1978/79:28 17 I motionen 1978/79:350 av m. (s) hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till kännavad som i motionen framhålls om behovet av för allmänheten tillgängligatelefoner vid polisstationer som saknar dygnetruntservice. I motionen 1978/79:1169 av m. fi. (m)hemställs såvitt nu är i fråga att beslutar att till : Utrustning lor /80 anvisa ettreservationsanslag av , varav . att avräknas motautomobilskattemedlen (yrkande 5). Regeringens förslag under denna punkt innebär enökning av anslaget från . lor innevarande budgetår till 22 635 000kr. för /80. Av de beräknade medlen är . avseddaför inköp av inventarier och annan utrustning till nya polislokaler. I motionen 350 påtalas den bristande tillgångentill telefoner för allmänheten vid polisstationer med begränsat öppethållande.Motionärerna uttalar att det borde vara en självklarhet att det i anslutningtill polisstationer som ej är dygnetruntbevakade finns en för allmänhetentillgänglig telefon, så att den som är i behov av polishjälp utan onödigtdröjsmål kan komma i kontakt med det jourhavande poliskontoret. Dennauppfattning bör ges regeringen till känna. 1remissyttrande över motionen till utskottet (bilaga 2) har rikspolisstyrelsenuppgivit att antalet polisstationer i landet som icke har öppet dygnet runt fn. uppgår till 270. Kostnaderna för att från de 270 obevakade polisstationernaanordna telefonförbindelse med reläanslutning till dygnetruntöppen polisstationskulle enligt styrelsen f. n. uppgå till ca I 250 OW kr. Därtill kommerabonnemangsavgifter med ca . Enligt styrelsens uppfattningkan dessa kostnader inte stå i rimlig proportion till den frekvens av brådskandesamtal som erfarenhetsmässigt förekommit från orter med ickedygnetruntbevakad polisstation. En förbättrad service på området kan därförenligt bäst tillgodoses om telefonhytter, därså är möjligt, placeras i närheten av polisstation som icke är öppen dygnetrunt. Ett sådant arrangemang är emellertid även det kostnadskrävande; frånteleverket har inhämtats att de preliminära kostnaderna för 270 telefonhytterjämte drifts- och underhållskostnader torde komma att uppgå till ca 5,4 milj.kr. Televerkethäri remissyttrande/W/a.eff-?/uttalat att en undersökning visat alt del vid deflesta polisstationer som har begränsat öppethållande finns telefonkiosker påkortare eller längre avstånd från polisstationen. I yttrandet framhålls vidareatt man vid de obemannade polisstationerna genom JuU 1978/79:28 18 informationoch skyltning hänvisar till närmaste telefon. Inom bör enligtyttrandet undersökas möjligheterna att anordna larmtelefoner vid de obemannadepolisstationerna. Uppsättning av samtalsautomaler kan vara en lösning endast omtrafikunderlaget motiverar ett dylikt arrangemang. Utskottetdelar den uppfattning varpå ifrågavarande motion grundas, nämligen att det ärangeläget att allmänheten på ett enkelt sätt snabbt kan få kontakt med polisen.Som motionärerna påvisat kan vissa svårigheter föreligga härvidlag på orter sominte har dygnetruntbevakade polisstationer även om -som rikspolisstyrelsenanför-erfarenheterna visaratt problemet haren begränsad räckvidd. I remissvarentill utskottet har redovisats förslag till olika åtgärder som synes ägnade attförbättra förhållandena. Inte minst kostnadsaspekten kräver emellertidytterligare överväganden. Dessa torde utan särskilt initiativ från riksdagenssida komma till stånd genom de överiäggningar mellan ochteleverket rörande motionsspörsmålet som förutskickas i rikspolisstyrelsensremissyttrande. Underhänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifall till motionen. 1 motionen 1169 yrkas att anslaget skall höjas med1000 . i förhållande till regeringens förslag till 23 635 000 kr.Förslaget bygger på motionärernas ställningstagande till frågan ompersonalförstärkning inom den lokala polisorganisationen. Underhänvisning till vad utskottet anfört ovan under punkten 5 och vad utskottethemställt beträffande antalet polismanstjänster avstyrker utskottet bifall tillmotionen 1169 i nu berörd del. Utskottethar i övrigt inte något att erinra mot regeringens förslag tillmedelsberäkning. 1. att beträffandemedelsberäkningen med bifall till regeringens förslag och med avslag påmotionen 1978/79:1169 i denna del (yrkande 5) till Lokala polisorganisationen:Utrustning tor /80 anvisar ett reservationsanslag av 22 635 000kr., varav . att avräknas mot automobilskattemedlen, 2. att beträffande telefonervid obemannade polissta:ioner avslår motionen 1978/79:350. 7.Statens kriminaltekniska laboratorium. Gemensam kontorsdrift m. m. inomkvarteret . Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkternaB 8 och B 9 (s. 46-50) och hemställer att /80 anvisar 1. till ettförslagsanslag av . JuU 1978/79:28 19 2. till Gemensam kontorsdrift m. m. inomkvarteret ett förslagsanslag av . Närvarande:Bertil (), (), (), (), BertilJohansson (c), (), (), (), HansPettersson i (s), (), (), (), (), () och (). 1.vid punkten 1 () av ()och (), som beträffande en ytterligare dels att den del av utskottets yttrande på s. 2 sombörjar med "Frågan om" och slutar med "aktuell del" bort haföljande lydelse: Polisskolanhar f. n. normalt kapacitet för att åriigen utbilda maximalt 760polisaspiranter. De extra ordinära insatser som gjorts under innevarandebudgetår och som planeras för /80 gör det möjligt att anta 800polisaspiranter vid polisskolan. Att för framtiden fortsätta med sådana åtgärderskulle enligt utskottets mening leda till att andra värdefullautbildningsinsatser inom polisväsendet måste stå tillbaka. Det antal polismänsom kan beräknas bli examinerade från polisskolan ärsåsom framhålls i motionen 1169 (1108) allt för lågt för att klara av detberäknade behovet av polismän. Med hänsyn härtill bör utbildningskapaciteteninom polisväsendet ökas genom inrättande av ytterligare en polisskola. Medtanke som åtgår innan en ny polisskola kan starta sin verksamhet börregeringen utan att avvakta den fortsatta beredningen av polisutredningensförslag inom polisutbildningens område skyndsamt ta initiativ i ämnet. med bifall till motionen 1169 i nu berörd del uttalat angåendeinrättande av ytteriigare en polisskola bör såsom mening gesregeringen till känna. dels att utskottets hemställan under moment 2 bortha följande lydelse: 2. att beträffande ytterligare en polisskolamed bifall till motionen 1978/79:11691 denna del (yrkande 6) som sin mening JuU 1978/79:28 20 gerregeringen till känna vad utskottet anfört i detta hänseende. 2. vidpunkten 2 (: Inköp av motorfordon m. av () och (), som anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 3 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "berörd del" bortha följande lydelse: Utskottetdelar motionärernas uppfattning om angelägenheten av att polishelikoptrar avsäkerhetsskäl förses med stabiliseringsutrustningar.