bet · G201UbU38 · 1978-12-31 00:00:00 — UbU 1978/79:38 betänkande med anledning av propositionen 1978/79:100 såvitt gällermeritvärdering vid antagning till högskolestudier jämte motioner I propositionen 1978/79: 100 bilaga12 har regeringen () efter föredragning av statsrådetWikström under avsnittet D. Högskola och forskning (s. 419422 och 440)föreslagit att godkänna vad som i propositionen anförts ommeritvärdering vid antagning till högskolestudier (hemställan 4). I propositionen redovisas, pågrundval av framställningar till regeringen från universitets- och högskoleämbetet(UHÄ), vissa problem som gäller tillgodoräknande av arbetslivserfarenhet vidantagning till grundläggande högskoleutbildning. I högskoleförordningen angesde verksamheter för vilka poäng för arbetslivserfarenhet ges vid urval blandbehöriga sökande till högskoleutbildning med antagningsbegränsning. Somarbetslivserfarenhet räknas också, på vissa villkor, erfarenheter som förvärvatsgenom olika slags förtroendeuppdrag inom en förening. Föreningsmeriter har,framhålls i propositionen, visat sig missgynna kvinnliga sökande. Trots attföreningsverksamhet ger värdefulla erfarenheter får dock, enligt föredragandestatsrådet, sådana erfarenheter inte ges sådan betydelse att de försvårarjämställdhetsarbetet inom högskolan. Vidare har det visat sig svårt atträttvist bedöma vilka typer av föreningar och vilka slags förtroendeuppdrag somskall berättiga tUl poäng vid meritvärderingen, liksom också att avgöra omomfattningen av ett uppdrag är tUlräcklig för att det skall tillgodoräknas. Med åberopande av främst angelägenheten att undanröjabestämmelser som gör det svårare för kvinnor att vinna tillträde till mycketeftersökta utbildningar förordas i propositionen att föreningsmeriter fr. o.m. antagningen till utbildning som börjar inte skall ge poäng vidmeritvärderingen. I propositionen redovisas också problem som sammanhängermed tillämpningen av de bestämmelser som gäller för andra slag av arbetslivserfarenhetän föreningsmeriter, dvs. enligt högskoleförordningen anställning, arbete ieget företag, arbete i eget hem med vård av barn eller av andra personer medsärskilda behov av omvårdnad samt värnpliktstjänstgöring och vapenfri tjänst.Det förekommer att sökande till grundläggande högskoleutbildning sompoänggivande merit åberopar arbetslivserfarenhet som förvärvats parallellt medstudier i gymnasieskolan. Enligt propositionen bör emellertid sådana studierbetraktas som heltids- I 1978/79. UbU1978/79: 38 2 sysselsättning; ett system där arbetslivserfarenhet vidsidan av skolarbetet meritvärderas påverkar gymnasieelevernas studier i enriktning som inte avsågs med högskolereformen. I propositionen förordas därföratt arbetslivserfarenhet av ovan berört slag inte skall få tillgodoräknas vidantagning till grundläggande högskoleutbildning fr. o. m. antagningen tillutbildning med början . Studerande inom folkhögskola samt kommunaloch statlig vuxenutbildning bör dock fortfarande få tillgodoräknaarbetslivserfarenhet som förvärvats parallellt med studierna. Från sammatidpunkt skall inte heller arbetslivserfarenhet , förvärvad under terminstid igymnasieskolan få ingå i sådan yrkesverksamhet som ger behörighet enligt dens. 1978/79: 264 av () vari yrkas att uttalar att en utvärdering av de psykotekniskaprovens roll i urvalsförfarandet till journalistutbildningen bör komma tillstånd, 1978/79: 321 av m. fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen tUl känna att snabba åtgärder börvidtas för att utforma reglerna för intagning till klasslärarutbildning så atten 'tillräcklig andel av lärarkandidaterna har en naturvetenskaplig och tekniskbakgrund, 1978/79: 368 av () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna att en revideringav gällande intagnmgs-bestämmelser för högskolestudier bör ske och att härvidkunskaper och färdigheter i linjespecifika ämnen bör ges stort meritvärde vidintagning, 1978/79: 524 av m. fl. (c) vari såvitt nuär i fråga yrkasatt beslutar att föreningsmeriter också i fortsättningen får tillgodoräknas vid intagning till högskolan (yrkandet 1), 1978/79: 740 av m. fl. (vpk) vari såvitt nuär i fråga 1. hos regeringenhemställer om förslag varigenom betygen avskaffas som urvalsinstrument förtillträde till högskolestudier och ersätts av arbetslivserfarenhet ochköprincipen (yrkandet 3 b), 2. uttalar sig föratt de s. k. studielämplighetsproven bör avskaffas (yrkandet 4), 3. avvisarförslaget i propositionen 1978/79: 100 om avskaffande av föreningsmeriterna(yrkandet 6), 1978/79: 1324 av m. (s) vari yrkas att beslutar avslå regeringens förslag om attverksamhet i förening inte längre skall vara poänggrundande fr. o. m.antagningen tUl utbildning med början , UbU1978/79: 38 3 1978/79: 1336 av m. fl. (m) vari såvitt nu äri fråga medhänvisning till vad som anförts i avsnittet Högre utbildning i den till finansutskottet remitterade motionen 1978/79:1108 yrkas att 1. hos regeringenbegär översyn genom en parlamentarisk utrednirig av effekterna av antagnings-och urvalsreglerna tUl högskoleutbildning (yrkandet 1), 2. hos regeringenanhåller om förslag till sådan ändring av reglerna för antagning tillhögskoleutbildning att arbetslivserfarenhetens betydelse minskas (yrkandet 2), 1978/79: 1342 av BertU Fiskesjö (c)och () vari yrkas att beslutar uttala att verksamheti förening även i fortsättningen skall vara poänggrundande vid antagning tUlutbildning samt att reglerna härför skall ses över i enlighet med vad somangetts i motionen, 1978/79: 1378 av m. fl. (m) vari yrkas attriksdagen 1. hos regeringenanhåller om en parlamentarisk utredning med uppdrag att se över effekterna avde nya antagnings- och urvalsreglerna till högre utbildning, 2. uttalar attutredningen bör föreslå en maximal åldersgräns för antagning till vissa, förstaten, kostsamma utbildningar, a) attarbetslivserfarenhetens meritvärde vid antagning till högre utbildningminskas, b) att den som sökeri kvotgrupperna 1 och II påenbart betygsmeriter och som erhållit högsta betyg i alla ämnen beviljasinträde trots 20-procentsregeln, c) att platserna ikvotgrupp IVfördelasproportionellt i förhållande till antalet sökande med enbart 25:4-meriter ochövriga sökande i kvot gruppen, d) atttillämpningsbestämmelserna blir föremål för översyn, e) att försöksverksamhet påbörjas med obligatoriskaintagningsprov på någon eller några utbildningslinjer, 1978/79: 1934 av m. fl. (vpk) vari såvitt nuär i fråga yrkasatt uttalar sig för och hos regeringen hemställer om förslag innebärande att förkunskapskraven för antagning till förskollärar- och fritidspedagogutbildningarna ses över i enlighet med vad som anförs i motionen (yrkandet 3), 1978/79: 2197 av m.fl. (m) vari såvitt nu är i fråga yrkas att 1. beslutar hos regeringen anhålla atttUlträdesförordningens § 45 ändras så att prioriteringsordningen vid söktaalternativ inte tillmäts någon vikt i urvalsprocessen (yrkandet 3), ti /79. UbU1978/79: 38 4 2. beslutar hos regeringen anhållaatt urvals- och antagningssystemet blir föremål för översyn av enparlamentarisk utredning (yrkandet 4), För huvuddelen av den grundläggandehögskoleutbildningen gäller nya regler för behörighet ochurval. I den utvärdering av högskolereformen som genomförs inom universitets-och högskoleämbetet (UHÄ) studeras de nya behörighets- och urvalsreglernaseffekter i olika avseenden. De nya behörighetsreglerna innehåller dels allmännaförkunskapskrav, dels krav på speciella förkunskaper för viss utbildningslinjeeller kurs. Då antalet behöriga sökande till en utbildning är större än antalettillgängliga platser måste ett urval göras. De sökande delas därvid in i fyrakvotgrupper efter utbildningsmeriter och/eller arbetslivserfarenhet. En delsökande kan tillhöra mer än en grupp. Sådana sökande konkurrerar då i olikagrupper och antas i den för henne eller honom mest fördelaktiga gruppen. Till kvotgrupp I hänförs sökande som har gått igenomtreårig linje eller de tre första årskurserna av den fyraåriga tekniska linjeni gymnasieskolan eller som har motsvarande svensk utbildning, till kvotgrupp II sökande med tvåårig linje ellerspecialkurs i gymnasieskolan eller motsvarande svensk utbUdning, tillkvotgrupp III sökande med folkhögskola och till kvotgrupp IV övriga behöriga sökande (i förstahand de som är behöriga enligt 25:4-regeln). Inom varje kvotgrupp rangordnas de sökande efter sinatotala poängsummor för sådana meriter som får tillgodoräknas. I grupperna Ioch II ges poäng för avgångsbetyg(motsvarande) från skolan samt för eventuellt förekommandearbetslivserfarenhet (inklusive föreningsmeriter), i grupp III för studieomdömefrån folkhögskolan samt för arbetslivserfarenhet. I grupp IV slutligen får de sökande poäng förarbetslivserfarenhet samt för genonvgånget s. k. högskoleprov som dock är frivilligt. De som endast kan placeras i grupp IV har företräde till avplatserna i denna grupp. Inom var och en av grupperna I och II skall av platserna tillsättasenbart på betygsmeriter, den s. k. tjugo-procentsregeln. Detta innebär dockinte att sökande med endast betygsmeriter stängs ute från konkurrensen om deövriga av platserna. I budgetpropositionen har regeringen föreslagit dels attföreningsmeriter inte längre skall få tillgodoräknas, dels att andra slag avarbetslivserfarenhet som har förvärvats som studier harbedrivits i gymnasieskolan inte skall få tillgodoräknas vid bedömning avbehörighet eller vid urval. UbU1978/79: 38 5 Vidare har framförts ett antal yrkanden avseende reglerna för behörighet ochurval till grundläggande högskoleutbildning. 1 ett antal motioner framförs förslag om mer eller mindregenomgripande ändringar i nu gällande bestämmelser för i första hand urvaletbland behöriga sökande till grundläggande högskoleutbildning. Vidare framläggsförslag om en översyn av antagningsreglerna. Sålunda föreslås i motionen1978/79: 1336 yrkandet 1 att skall hos regeringen begära en översyngenom en parlamentarisk utredning av effekterna av de antagnings- ochurvalsregler som avser grundläggande högskoleutbildning. Liknande yrkandenframförs i motionerna 1978/79: 368, 1978/79: 1378 och 1978/79: 2197. Utskottet erinrar om den utvärdering av de nya tillträdesreglernaseffekter som pågår inom UHÄ. I sin anslagsframställning för /80framhåller UHÄ att denna utvärdering kan ge anledning till omprövning av störreeller mindre delar av regelkomplexet. Enligt regeringens bemyndigande har chefenför tillkallat en kommitté med företrädare för de fyrastörsta partierna som fått i uppdrag att följa utvecklingen av högskolereformen. Med hänvisning till denna kommittés uppdrag och till UHÄ:spågående utvärdering av tillträdesreglerna avstyrker utskottet yrkandena omparlamentarisk översyn av urvals- och antagningssystemet i motionerna 1978/79:1336 (yrkandet 1), 1978/79: 1378 (yrkandena 1 och 2) och 1978/79: 2197(yrkandet 4) samt motionen 1978/79: 368 i motsvarande del. 1 motionen 1978/79: 1336 yrkandet 2 föreslås attarbetslivserfarenhetens betydelse vid urvalet skall minskas, ett förslag somåterkommer i motionen 1978/79: 1378 (yrkandet 3 a). Utskottet avstyrker dessa motioner i denna del medhänvisning till vad som ovan anförts om den utvärdering och översyn av högskolereformensom pågår. I nämnda motioner förekommer också vissa andra merspeciella yrkanden i anslutning till det övergripande kravet på en översyn avregelsystemet. I motionen 1978/79: 368 yrkas att kunskaper och färdigheter is. k. linjespecifika ämnen (inom ett studierna närliggande område) ges stortmeritvärde vid antagningen. I motionen 1978/79: 1378 (yrkandet 3 b) föreslåsatt den som söker i kvotgrupperna I och II på enbart betygsmeriter och som erhållit högstabetyg i alla ämnen skall bevUjas inträde trots tjugoprocentsregeln, (3 c) attplatserna i kvotgrupp IV skallfördelas proportionellt i förhållande till antalet sökande med enbart25:4-meriter och övriga sökande i gruppen, (3 d) att tillämpningsföre- UbU 1978/79: 38 6 skrifternatill 5 kap. högskoleförordningen ses över samt (3 e) att försöksverksamhet börpåbörjas med obligatoriska intagningsprov. Motionen1978/79: 2197 tar i yrkandet 3 upp frågan om urval tUl enstaka kurser. Enligtgällande bestämmelser kan antagningsmyndigheten, då antalet sökande överstigerantalet tillgängliga platser, tiU sådana kurser anta sökande med förtur i denomfattning myndigheten själv bestärruner. Vid eventuell förtursantagning ejbesatta platser fördelas enligt vissa regler på tre kvotgrupper. Inom varjesådan grupp rangordnas de sökande tUl en viss utbildning efter denprioritetsordning de givit utbildningen vid sin anmälan. I sista hand avgörlotten. I motionen yrkas att prioritetsordningen inte skall tillmätas någonbetydelse vid urvalet. Utskottetförutsätter att de i förevarande motioner upptagna och här redovisadespecialfrågorna rörande behörighet och urval uppmärksammas iuppföljningsarbetet. Med hänsyn härtill och då utskottet inte kan förorda attriksdagen nu fattar de av motionärerna föreslagna besluten avstyrker utskottetmotionen /79: 368 i denna del samt motionerna 1978/79: 1378 yrkandena 3 beoch 1978/79: 2197 yrkandet 3. Ensökande kan få tillgodoräkna föreningsmeriter, dvs.arbetslivserfarenhet som har förvärvats genom arbete som ledamot i styrelsenför förening med kooperativt, fackligt eller annat ideellt ändamål eller somannan viktigare förtroendeman inom sådan förening. Det ankommer påantagningsmyndigheten att bestämma om föreningen med hänsyn till verksamhetensändamål och omfattning är av den art att den sökande är berättigad tUl poäng.För att poäng skall få tillgodoräknas måste föreningsarbetet i fråga hafullgjorts under . Iskrivelse till regeringen föreslog UHÄ att sökande tillgrundläggande högskoleutbUdning inte längre skall erhålla poäng förföreningsverksamhet. Framställningen bygger på statistik från de treantagningsomgångarna t. o. m. . UHÄ anför två huvudmotiv för sittförslag. Fördet första har enligt UHÄ föreningsmeriter genomgående åberopats i störreutsträckning av manliga än kvinnliga sökande. Normalt men inte genomgående innebär detta att kvinnorna missgynnas vid antagning till utbUdning. Vid denförsta antagningen hade av männen och av kvinnornaföreningsmeriter. var motsvarande procenttal 12 respektive . SkillnadenmeUan manliga och kvinnliga sökande har alltså ökat. UHÄ menar också attföreningsmeriter tenderar att få ökad betydelse vid urvalet till de mesteftersökta utbildningslinjerna. Detandra motivet UHÄ framför är att det ofta är förenat med betydande svårigheteratt bedöma huruvida ett visst uppdrag inom en UbU 1978/79: 38 7 föreningskall anses poänggivande eller inte. a. försvåras möjligheten till enenhetlig bedömning av att flera olika personer hos antagningsmyndigheten måstebehandla frågor om föreningsmeriter. framhåller att föreningsverksamhet ger värdefulla erfarenheter menatt rätten att tillgodoräkna verksamheten som merit försvårarjämställdhetsarbetet inom högskolan. Föredraganden anser det angeläget attbestämmelser som försvårar för kvinnor att vinna tillträde till mycketeftersökta utbildningar undanröjs. I budgetpropositionen förordas därför attverksamhet i förening fr. o. m. antagningen till utbildning som inte skall vara poänggrundande. Imotionen 1978/79: 1324 hävdas att det ännu är för tidigt att dra några alltförbestämda slutsatser av effekterna av det gällandeantagningssystemei även om vissa tendenser, däribland att kvinnliga sökandeförefaller ha missgynnats, har visat sig. Många ungdomar, både pojkar ochflickor, söker i allt högre grad skaffa sig meriter genom ett aktivt engagemangi föreningslivet, vilket är värdefullt inte bara för ungdomarna själva utanockså för högskolan som därigenom tillförs nya erfarenheter. Regeringensförslag bör därför avslås. I motionen 1978/79: 1342 betonas angelägenheten avatt samhället stimulerar ungdomen till föreningsverksamhet genom att t. ex.,som sker, låta kvalificerad föreningsverksamhet påverka meritvärderingenvid antagning till högre studier. Regeringens förslag bör avslås. Även imotionerna 1978/79: 524 (yrkandet 1) och 1978/79: 740 (yrkandet 6) framförssamma yrkande. I motionen 1978/79: 1342 yrkas därtill att reglerna förtillgodoräknande av töreningsmeriter skall ses över för att bedömningen skallkunna ske efter mer fasta och lätthanterliga kriterier. Utskottetdelar föredragande statsrådets uppfattning att föreningsverksamhet gervärdefull erfarenhet. Inte minst ungdomens föreningsmedverkan är viktig därföratt den förbereder för fortsatta studier och deltagande i samhällslivet.Utskottet har emellertid förståelse för de svårigheter somantagningsmyndigheten kan ha att bedöma föreningsmeriter vid antagningen ochinser att bestämmelserna kan inbjuda till missbruk. Det bör dock prövas om inteproblemen i det nuvarande systemet kan, helt eller delvis, undanröjas genom denöversyn av bestämmelserna som begärs i motionen 1978/79: 1342. Utskottetfinner därtill att en eventuell ändring av töreningsmeriter-nas poängvärde böranstå till dess att mer omfattande erfarenheter av de nya tillträdesreglernaockså i övrigt föreligger. Motbakgrund av det ovan anförda avstyrker utskottet det i budgetpropositionenframlagda förslaget om föreningsmeriternas slopande och tillstyrker i fråganavgivna motioner om att dessa meriter skall få tillgodoräknas även ifortsättningen. UbU1978/79: 38 8 Arbetslivserfarenhet under g y m na s i e s k o 11 ide n Enligt bestämmelserna i 5 kap. högskoleförordningenföreligger inget hinder för att en sökande till grundläggandehögskoleutbildning tillgodoräknas poäng för arbetslivserfarenhet också för sådanverksamhet som bedrivits parallellt med studier i gymnasieskolan. Påmotsvarande sätt kan yrkesverksamhet som tillsammans med lägst gerbehörighet enligt den s. k. 25:4-regeln tillgodoräknas även om verksamhetenbedrivits jämsides med studier i gymnasieskolan. UHÄ har i skrivelse till regeringen den 11 oktober 1978framhållit att studier som bedrivs i gymnasieskolan bör betraktas somheltidssysselsättning. UHÄ föreslår därför att högskoleförordningen ändras så,att annan arbetslivserfarenhet än föreningsmeriter som har förvärvats undersamma tid som studier har bedrivits i gymnasieskolan inte skall fåtillgodoräknas vid bedömning av behörighet eller vid urval. UHÄ föreslår vidareatt undantag görs för den som bedrivit studier inom ramen för ellerstatlig vuxenutbUdning. Föredragande statsrådet delar UHÄ:s mening att studier igymnasieskolan bör betraktas som heltidssysselsättning. Många av de sökandeåberopar arbetslivserfarenhet som har erhållits med gymnasiestudier.Ett system där sådan verksamhet meritvärderas påverkar gymnasieelevernasstudier i en riktning som inte avsågs med högskolereformen. Föredragandenbiträder därför UHÄ:s förslag och förordar att förändringen träder i kraft viddet antagningstillfälle som avser utbildning med början hösten 1980.Studerande inom folkhögskola eller inom eller statlig vuxenutbildningberörs inte av förändringen utan bör också i fortsättningen få tUlgodoräknaarbetslivserfarenhet som har förvärvats parallellt med studierna. Utskottet delar den uppfattning som kommer till uttryck ibudgetpropositionen, att förvärvsarbete vid sidan av studier i gymnasieskolaninte bör uppmuntras genom utformningen av bestämmelserna för tUl-träde tillgrundläggande högskoleutbildning. De motiv som anförts för en ändring av 5 kap.högskoleförordningen i nämnda avseende är övertygande, och en sådan ändringbör därför genomföras i enlighet med vad som förordats i budgetpropositionen. I det nya urvalssystem som tillämpas vid antagning tUlgrundläggande högskoleutbildning är betygen från den avlämnandeskolan det viktigaste instrumentet för rangordningen av de sökande inomkvotgrupperna I och II. I dessagrupper kan avgångsbetyget (motsvarande) ge högst 5 poäng ocharbetslivserfarenhet inklusive föreningsmeriter högst 2,5 poäng. Det s. k.högskoleprovet (studie-lämplighetsprovet) är frivilligt och används endast inomgrupp IV där i övrigt endast poäng förarbetslivserfarenhet förekommer som urvalsinstrument. UbU 1978/79: 38 9 I motionen 1978/79: 740 yrkandet 3 b föreslås attbetygen från skolan avskaffas som urvalsinstrument och ersätts medarbetslivserfarenhet samt med "köprincipen". Med köprincip tordeavses en ordning där den sökande vid urvalet till viss utbildning får räkna sigtill godo det förhållandet att han eller hon vid ett eller flera tillfällentidigare anmält sig till utbUdningen i fråga men inte kunnat tilldelas någonplats på grund av att meriterna inte varit tillräckliga i konkurrensen med demedsökande. I yrkandet 4 i sammamotion föreslås att högskoleprovet avskaffas. Utskottetavstyrkte under föregående samma förslag som framläggs (motionen1977/78: 378) med motiveringen i sammanhanget också syftande på andra i ettantal motioner framförda förslag om ändringar i gällande regler atterfarenheterna av de nya behörighets- och urvalsreglerna rimligen, med hänsyntill den korta tid under vilken de tillämpats, är begränsade. Det voreförhastat att göra några omedelbara drastiska förändringar i systemet (UbU1977/78: 22, rskr 1977/78: 338). Utskottet anser att dessa motiv föravstyrkande är giltiga och hänvisar i övrigt till vad som anförtsom den pågående uppföljningen av högskolereformen. Motionen 1978/79: 740yrkandena 3 b och 4 avstyrks sålunda. Förurval bland behöriga sökande till journalistlinjen används s. k. psykotekniskaantagningsprov som tiUsammans med poäng för skolbetyg och arbetslivserfarenhetavgör företrädet mellan de sökande. 1propositionen 1976/77: 59 om utbildning och forskning inom högskolan föreslogdåvarande regeringen att detta antagningsprov skulle avvecklas och användassista gången vid antagning av studerande . Imotionen 1976/77: 1365 föreslogs då att de psykotekniska proven skulle behållasi avvaktan på en utvärdering. Utskottet tillstyrkte propositionen ochavstyrkte motionen. beslöt i enlighet med utskottets hemställan (UbU1976/77: 20, rskr 1976/77: 246). Imotionen 1978/79: 264 yrkas nu att en utvärdering skall göras av depsykotekniska provens roll i urvalsförfarandet. mening måste, för att en särskild utvärdering av de psykotekniskaproven skall kunna övervägas, speciella omständigheter ha tillkommit sommotiverar en omprövning av ovannämnda beslut. Utskottet hänvisartill vad utskottet anförde 1977, nämligen att frågor om urval ochmeritvärdering till bl. a. journalistutbildningen skall kunna tas upp på nyttnär erfarenheter vunnits av de nya reglerna för tillträde till grundläggandehögskoleutbildning. Sådana erfarenheter kan inte ännu anses föreligga itillräcklig omfattning, och några nytillkomna särskilda omständigheter som kanmotivera en omprövning av det tidigare ställningstagandet har inte påvisats.Utskottet avstyrker därför motionen 1978/79: 264. UbU 1978/79: 38 10 Frågan om de blivande klasslärarnas (på låg- ochmellanstadielärar-Hnjerna) förkunskaper har diskuterats medutgångspunkt i en undersökning som på initiativ av () ochUHÄ gjorts vid vid i förkunskaperna i matematik hos de studerande på låg- ochmellanstadielärarlinjema. Resultatet av undersökningen tyder på att destuderandes förkunskaper i matematik inte är tillfredsställande. Imotionen 1978/79: 321 föreslås, med hänvisning till den ovarmämn-daundersökningen, att snabba åtgärder vidtas för att "utforma reglerna förintagning till klasslärarutbildning" på ett sådant sätt att en tillräckligandel av lärarkandidaterna har en naturvetenskaplig och teknisk bakgrund. Utskottetdelar, som framgår redan av utskottets tidigare behandling av denna fråga,senast i UbU 1977/78: 6 (s. 810), den oro för de klasslärarstuderandesförkunskaper som kommit till uttryck i olika sammanhang och är ense medmotionärerna om angelägenheten av att för klasslärarutbildning tas in ettstörre antal sökande än nu som har naturvetenskaplig och/eller tekniskbakgmnd. Utskottet föreslår, med tillstyrkande av motionen 1978/79: 321, attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att åtgärder bör vidtas somförbättrar klasslärarkandidaternas förkunskaper i olika ämnen och som ökarantagningen till denna utbildning av sökande med naturvetenskaplig och tekniskbakgrund.