bet · G201KU39 · 1978-12-31 00:00:00 — betänkande 1978/79:39 medanledning av propositionen 1978/79:195 om förstärkt skydd för fri- och rättigheterm. m. jämte motioner I detta betänkande behandlas propositionen1978/79:195, följdmotionerna 1978/79:2591 och 2641 saml de resp. 1979 väckta motionerna 1977/78:227, 1977/78:903,1978/79:1094 och 1978/ 79:1655. I propositionen 1978/79:195 framläggs förslag tilllag om ändring i regeringsformen, lag om ändring i riksdagsordningen, lag omlagrådet och folkomröstningslag. Regeringen () föreslårriksdagen att 1. i den ordning som anges i 8 kap. 15 Sregeringsformen antaga förslaget till lag om ändring i regeringsformen, 2. i den ordning som anges i 8 kap. 16 §regeringsformen antaga förslaget till lag om ändring i riksdagsordningen, dels såvitt avserhuvudbestämmelserna och ikraftträdandebestämmelsen, dels såvitt avsertilläggsbestämmelserna, 3. antaga förslaget till lag om lagrådet, 4. antaga förslaget till folkomröstningslag. Ipropositionen anges propositionens huvudsakliga Innehåll på följande sätt: Ipropositionen föreslås ett flertal grundlagsändringar som innebär ett förstärktskydd för de grundläggande fri- och rättigheterna enligt regeringsformen.Dessutom föreslås andra grundlagsändringar som rör bl. a. den s. k.lagprövningsrätten, lagrådets granskning av lagförslag och formerna förstiftande av grundlag. Ettviktigt inslag i förstärkningen av rättighetsskyddet är förslaget om ettsärskilt förfarande vid s. k. rättighetsbegränsande lagstiftning. Den föreslagnaordningen innebär att förslag till lag som angår begränsning av vissa av degrundläggande fri- och rättigheterna, t. ex. yttrandefriheten och mötesfriheten,på begäran av lägst tio riksdagsledamöter skall vila hos i minst tolvmånader innan det får antas. Undantag görs dock för det fallet att ett förslagvid omröstning i kammare får stöd av minst fem sjättedelar av deröstande. I så fall är förslaget antaget . Skyddetför vissa särskilda fri- och rättigheter förstärks också på annat sätt.Förbudet mot retroaktiv lagstiftning som f n. bara gäller strafflag utvidgas 1 1978/79. KU 1978/79:39 2 sålundatill att omfatta också skattelag. Vidare föreslås förstärkningar med avseendepå bl. a. rätten till ersättning vid expropriation och skyddet förmedborgarskapet. Lagprövningsrätteninnebär att domstol eller annan rätlstillämpande myndighet skall sätta t. ex.en lag åt sidan om lagen uppenbart strider mot grundlag. Denna rätt som f n.anses föreligga utan stöd i lag skall enligt propositionen skrivas in iregeringsformen. F.n. är det regeringen eller riksdagsutskott som fritt bedömer om ett lagförslagskall granskas av lagrådet. 1 propositionen föreslås alt regeringsformen skallinnehålla en föreskrift om att lagrådets yttrande bör inhämtas över lagförslagpå vissa angivna områden. mån regeringen underlåteratt höra lagrådet överett lagförslag inom granskningsområdet skall skälen redovisas för riksdagen.Även inriktningen av lagrådets granskning av lagförslag föreslås preciserad iregeringsformen. Tvånyheter föreslås i fråga om formerna för stiftande av grundlag. Dels skall ettförslag till ändring av grundlag väckas före det riksdagsval,efter vilket det andra och avgörande riksdagsbeslutet skall fattas. Dels skallett förslag till ändring av grundlag kunna bli föremål för folkomröstning, omminst en tredjedel av ledamöter begär det. Förutomändringar i regeringsformen föreslås i propositionen ändringar iriksdagsordningen. Vidare innehåller propositionen förslag till lagar omlagrådet och om förfarandet vid folkomröstning i hela landet. Den nya lagstiftningenföreslås träda i kraft . Propositionens förslag bygger på vadrättighetsskyddsutredningen föreslagit i betänkandet (SOU 1978:34) Förstärktskydd för fri-och rättigheter (bilaga 1 till propositionen). Remissyttrandenaöver betänkandet redovisas i bilaga 2 till propositionen. I motionen 1977/78:227 av () yrkas"att hos regeringen begär att det uppdras åt den nya fri- ochrättighetsutredningen att överväga den i motionen angivna frågan om kontrollfrån sida över de högsta domstolsinstanserna". Imotionerna 1977/78:903 av i m. fl. (fp, c, m),1978/79:1094 av m. fl. (m, fp, c) och 1978/79:1655 av ErikHovhammar m. fl. (m) hemställs att hos regeringen anhåller om förslagtill grundlagsskydd av näringsfriheten. Imotionen 1978/79:2591 av m. fl. (s) hemställs "attriksdagen antar förslaget till folkomröstningslag i propositionen 1978/79:195med de ändringar som föranleds av vad som anförts i motionen". Imotionstexten föreslås att det i propositionen framlagda förslaget tillfolkomröstningslag inte skall omfatta rådgivande folkomröstningar. KU 1978/79:39 3 sådana omröstningar bör i stället enligt nioiionenriksdagen i varje enskili fall få ta ställning till reglerna för förfarandet,bl. a. frågan hur kretsen av röstberättigade skall bestämmas. I denna deluttalas aii propositionens förslag innebär att rösträtt vid folkomröstning ärbegränsad till den som har rösträtt vid riksdagsval. Enligt motionärerna kandet i vissa frågor vara berättigat alt utsträcka rösträtten även till deinvandrare som är varaktigt bosatta i vårt land. I motionen1978/79:2641 av m. fl. (vpk) hemställs 1. att med avslag påregeringens förslag till ny lydelse av regeringsformens 2 kap. 12 S och däravföranledda följdändringar hos regeringen hcmstiillerom särskild utredning förbestätnning av området för demokratiska fri- och rättigheter och grundlagsskyddför dessa, i den mån de icke ingår i yltrandcfriheisutredningcns arbete, 2. att avslår propositionensförslag till ändrad lydelse av regeringsformens 8 kap. 15 >; omgrundlagsslifiningsförfarandc och därav föranledda följdändringar (t. ex. i 8kap. 4 RF), 3. atl avslår propositionenslorsiag till ändrad lydelse av regeringsformens 8 kap. 18 J; om lagrådet ochdärav föranledda följdändringar, 4. alt avslår propositionensförslag till iindrad lydelse av regeringsformens 2 kap. 10 !J om hinder motretroaktiv beskattning och därav föranledda följdändringar, 5. att antar följande Lag om ändring i regeringsformen Härigenom föreskrivs i fråga omregeringsformen . delsalt nuvarande2 kap. 17 >;skall ha nedan angiven såsomA-Zo/Zö/äfTOös förslag betecknade lydelse. dels att nuvarande 2 kap. 18 S utgår ur regeringsformenoch att nuvarande 2 kap. 19-20 S;; skall betecknas 2 kap. 18-19 IJS, delsalt i regeringsformen skall införas en ny paragraf 11kap. 14 5; av nedan angiven såsom M Motionärernas förslag betecknade lydelse. Nuvarande lydelse Motionärernas förslag 2 kap. 17 5; Förening av arbetstagare samt ar- De arbetande har gentemot privata helsgivareoch förening av arbetsgivare och offentliga foretag och myndigheter äger rätt att vidtaga fackliga följande rättigheter: stridsåtgärder, om annat ej följer av rätt atl organisera sig jackligt och KU 1978/79:39 Niiviucuidc Ivde/sc raII a'l jul sina arhcis/ilalser bedrivaagiialiiin. propaganda och inölesverk-Minilict: rUlt alt genom sina /äckliga organi-saiioiiei jörliandla ialla frågor rörande iirheis- och ansliilhiingsvillkor. arbetstid,arheislalning och arbets/ör-dchiing. lön och liinefornier. ansldll-niiig.iivskedandeii och pcnnittering-ar: län alllillgripa strejk. Avtal eller jiircskrijter som inskränker dessardiliglwler jörhiuds i lag. I inner domstol eller annat offentligt organ all enlöreskrifl står i strid med heslänunelse i grundlag eller annan överordnadförfattning eller all stadgad ordning i något väsentligt hänseende haråsidosatts vid dess lillkomsi. får Jörcskrijtcn icke tillämpas. Har riksdageneller regeringen beslutat /öreskri/len. skall tillämpningen dock underlåtaseiuhisl om felet är uppenbart. sonj åtalas skall ha rätt att få prövat om den lagsom åberopas mot honom eller henne är förenlig med grundlag. Domstol är skyldigatl verkställa sådan prövning. Finner do/nslolen därvid all lag slår i stridmot grundlag, skall frågan prövas av konslilulionsulskoll. som antingenmedger lagens åsidosättande eller genom redovisad lagtolkning upphävermotsiridighcicn. Ändringarna i regeringsformen träder i kraft den 1 januari1980. 6. all godkänner de ipropositionen föreslagna förändringarna av regeringsformen och iriksdagsordningen som inte berörs av punkterna 1-5 ovan. 7. atl antar regeringensförslag till Iblkomröstningslag med den ändringen att 5 ; erhåller följandesåsom Motionärernas förslag betecknade Ivdcisc: KU 1978/79:39 Rösträtt vidfolkomröstning lill- Rösträtt vid folkomröstning till- kommer den som ärröstberättigad kommer den som är röstberättigad vid val till . vid kommunala val. Fråganhuruvida------------- 4 kap. 20 5 vallagen. Genom regeringsform (RF) togs del förstasteget när det gällde att i grundlag ge ett verkligt skydd för medborgerligafri- och rättigheter. beslöt åtskilliga ändringar i RF med syfteatt förstärka detta skydd. Förslagen i propositionen 1978/79:195 är att se somen tredje etapp i arbetet med rättighetsskyddets förankring i grundlag. Bakgrundentill de nu framlagda förslagen är uttalanden i samband med 1976 årsändringar beträffande rättighetsskyddet. uttalade sig då för att i enny utredningsomgång med följande remissbehandling borde övervägas frågan omatt ytteriigare förstärka skyddet för de rättigheter som inte kunde skyddas påsamma sätt som tryckfriheten. Därvid pekades bl. a. på möjligheten att införaett särskilt förfarande för rättighets-begränsande lagstiftning. Frågan om ensådan förstärkning av rättighetsskyddet kopplades samman med två andra frågorsom kvarstod olösta, nämligen frågorna om lagprövningsrätten och omlagrådsgranskningen. Beträffande lagprövningsrätten gällde diskussionen vilketinnehåll den skulle ha och om den skulle regleras i grundlagen. Frågan omlagrådsgranskningen rörde lagrådets ställning och uppgifter, främst om enobligatorisk granskning i lagrådet av vissa lagar skulle införas. Enligtriksdagen borde också de nu berörda båda frågekomplexen omfattas avutredningsarbetet. Medanledning av dessa uttalanden tillsattes rättighetsskyddsutredningenoch lagrådsutredningen. Den sistnämnda utredningen har fungerat som enförberedande utredning om lagrådets ställning och uppgifter. Dess förslag harytterligare prövats av rättighetsskyddsutredningen. Denna utredning hardessutom prövat frågorna om ett särskilt förfarande vid rättighetsbegränsandelagstiftning och om lagprövningsrätten. Genom tilläggsdirektiv i november 1977fick kommittén i uppgift att också överväga frågan om införande av beslutandefolkomröstning i grundlagsfrågor. avgav kommittén sitt betänkandesom därefter remissbehandlades. Parallelltmed rättighetsskyddsutredningen har den tillsattayiirandefrihetsutredningen arbetat. Denna kommitté har i uppdrag att övervägamöjligheterna att i en yttrandefrihelsgrundlag, efter mönster avtryckfrihetsförordningen (TF), göra en omfattande reglering av yttrandefri- KU 1978/79:39 6 heteni tryckt skrift, radio, TV, film och andra medier samt av opinionsfriheterna iövrigt. Kommitténs arbete kan väntas pågå ännu . Propositionensförslag överensstämmer i allt väsentligt med vad rättighetsskyddsutredningenföreslagit. Bakom dessa förslag stod ordföranden och representanterna iutredningen för fyra största partier. Endast representanten för vpkreserverade sig. Utredningens förslag fick ett övervägande positivt mottagandeunder remissbehandlingen. Framläggandet av propositionen har föregåtts avpartiledaröveriäggningar. Propositionensförslag innebär i korthet följande. Ett särskilt lagstiftningsförfarande skallinföras i fråga om rättighetsbegränsande lagstiftning. På yrkande skall ettförslag till sådan lagstiftning vila viss lid, om inte med enkvalificerad majoritet antar förslaget till lag . Lagprövningsrättenskall komma till uttryck i en särskild grundlagsbestämmelse. Lagrådsgranskningbör ske innan vissa lagar beslutas av . Lagrådsgranskningensinriktning skall anges i RF. Grundlagsstiftningsförfarandet skall ändras på tvåsätt. Dels införs en regel om tidsfrist som anger när förslag senast förväckas. Dels kan en minoritet i få till stånd folkomröstning om ettförslag till grundlagsändring. Vidare skall skyddet för vissa särskildarättigheter byggas ut. a. föreslås att ett förbud skall införas motretroaktiv skattelagstiftning. Ettsärskilt lagstiftningsförfarande för rättighetsbegränsande lagstiftning Det nu gällande rättighetsskyddet reglerashuvudsakligen i 2 kap. RF. Där anges de grundläggande fri- och rättigheter somsvenska medborgare är tillförsäkradegentemot det allmänna. Kapitlet avslutasmed en paragraf som i stor utsträckning jämställer utlänning här i landet medsvensk medborgare i fråga om rättighetsskydd. Vissaav de grundläggande fri- och rättigheterna är absoluta i den meningen att deinte kan begränsas annat än efter en ändring av grundlagen. Till denna grupp avfri- och rättigheter hör religionsfriheten och de s. k. negativaopinionsfriheterna samt förbuden mot åsiktsregistrering, dödsstraff, kroppsstraffoch tortyr. Hit hör vidare rätten att återvända lill och skyddet försvenskt medborgarskap, rätten all fö frihelsberövandel prövat av domstol ellerdärmed jämställd nämnd saml förbuden mot retroaktiv strafflag och tillfälligadomstolar. Andrafri- och rättigheter är inte på detta sätt absoluta utan för begränsas men iprincip bara genom lag. Dessa fri- och rättigheter är yttrandefriheten,informationsfriheten, mötesfriheten, demonstrationsfriheten, föreningsfriheten,skyddet mot påtvingat kroppsligt ingrepp, kroppsvisitation och husrannsakan ochliknande intrång, skyddet för förtrolig kommunikation, rörelsefriheten samträtten till offentlig domstolsförhandling. Denu angivna fri- och rättigheterna för begränsas bara i viss utsträckning. En begränsningfår sålunda göras endast för att tillgodose ett ändamål som är KU 1978/79:39 7 godtagbarti ett demokratiskt samhälle. Begränsningen för aldrig gå utöver vad som ärnödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlett den och inte hellersträcka sig så långt alt den utgör ett hot mot den fria åsiktsbildningen såsomen av folkslyrelsens grundvalar. En begränsning får vidare inte göras enbart pågrund av politisk, religiös, kulturell eller annan sådan åskådning. Förvissa av dessa fri- och rättigheter gäller dessutom att de för begränsas endastför att tillgodose kvalificerade, till stor del särskilt angivna intressen. I2 kap. RF finns härutöver två särskilda förbud mot diskriminering, nämligenförbud mot föreskrifter som missgynnar någon på grund av ras, hudfärg elleretniskt ursprung eller på grund av kön. Dessa förbud är tillämpliga också pårättighetsbegränsande lagstiftning. Slutligenfinns i kapitlet om grundläggande fri- och rättigheter föreskrifter om rättenalt vidta fackliga stridsålgärder, rätten till ersättning vid expropriationeller annat sådant förfogande saml om författares, konstnärers och fotografersrätt till sina verk. Utlänninghär i landet är fullt likställd med svensk medborgare i fråga om vissa av fri-och rättigheterna. Beträffande andra fri- och rättigheter är sådan utlänninglikställd med svensk medborgare i den mån annat inte följer av särskildaföreskrifter i lag. När det gäller frågan om förstärkning avrättigheisskyddet vill utskottet ansluta sig till de grundläggande synpunktersom utvecklas i propositionen (s. 30-32) på grundval av räitighetsutredningensbetänkande (prop. 1 s. 49-52) och som kan sammanfattas på följande sätt.Det starkaste skyddet för de grundläggande fri- och rättigheterna utgörs avmedborgarnas aktiva demokratiska medvetande. Att dessa fri- och rättigheterkommer till uttryck i grundlagen har dock ett betydande värde i sig. Del kaninte komma i fråga att politisk makt läggs hos sådana icke politiska organ somdomstolar eller att en minoritet för träffa politiska beslut i majoritetensställe eller uppehålla avgörandet . Utskottet instämmer ipropositionens uttalande alt det är från dessa utgångspunkter frågan om enförstärkning av det nuvarande rättigheisskyddet skall bedömas. Dekrav som sålunda måsiesiällaspåen förstärk ning av skyddet för fri-ochrättigheter är delvis motstridiga. A ena sidan är del nödvändigt med särskildomsorg vid inskränkningar i sådana fri- och rättigheter som redan har givitsuttryckligt erkännande i grundlag. Å andra sidan får inie en begränsning avhandlingsfriheten fö sådana formerellerskeisådan utsträckning att andra förfolkstyrelsen grundläggande principer sätts åsido. Förslaget till ett särskiltförfarande för rättighetsbegränsande lagstiftning avser att vara en lösning somtillgodoser de olika krav som det här är fråga om. Förslaget innebär följande. Förslag till lag angåendefri- och räitighetsbegränsning skall på yrkande vila KU 1978/79:39 8 iriksdagen , innan del får antas. Tiden räknas från det altdet beredande utskottets yttrande över förslaget anmäls i kammaren. Riksdagenskall dock kunna anta förslaget ulan ett sådant uppskov, om minst femsjättedelar av de röstande förenar sig därom. skall också kunnaförkasta förslaget genast med vanlig majoritet. Defri- och rättigheter som omfattas av det föreslagna förfarandet är med vissaundantag de begränsningsbara fri- och rättigheter som anges i 2 kap. 1-11 §§RF: yttrandefriheten, informationsfriheten, mötesfriheten, demonstrationsfriheten,föreningsfriheten, skyddet mot påtvingat kroppsligt ingrepp m. m.,rörelsefriheten och kravet att domstolsförhandling skall vara offentlig.Undantag från det särskilda förfarandets tillämpningsområde görs förföreskrifter om tystnadsplikt för offentliga funktionärer, om husrannsakan ochliknande intrång och om frihetsstraff, allt under förutsättning attföreskrifterna inte innebär begränsning av någon annan rättighet. Likasåundantas lag, som förlänger tidsbegränsad lags giltighetstid i högst två år.Inte heller skall det särskilda förfarandet användas vid krig eller omedelbarkrigsfara. Däremot skall det gälla sådana särskilda föreskrifter i lag sominnebär att utlänning här i landet särbehandlas i fråga om de fri- ochrättigheter som anges i 2 kap. 20 § andra stycket RF. Ettyrkande om att det särskilda lagstiftningsförfarandet skall tillämpas skallframställas av minst tio riksdagsledamöter. Frågan huruvida ett lagförslagangår en sådan begränsning av fri- och rättigheterna alt förfarandet ärtillämpligt avgörs för vidkommande av konstilutionsulskottei.Utskottet får inte förklara att ett lagförslag inte angår begränsning av någonrättighet utan att lagrådet har yttrat sig i frågan. Iprincip skall enligt förslaget det särskilda förfarandet omfatta alllagstiftning som angår räitighetsbegränsning, oavsett om lagstiftningen går iskärpande eller mildrande riktning eller är neutral från rättighetsskyddssynpunkt.Tanken är dock att förfarandet i praktiken skall aktualiseras främst iskärpningsfallen. 1samband med antagandet av ändringar i om fri- ochrättigheter uttalade sig för att skyddet i grundlag för opinionsfriheternai största möjliga utsträckning skulle göras på ett sätt som motsvararregleringen av tryckfriheten i TF, dvs. med en s. k. materiell metod. och propositionen understryker går del emellertid f n. inte attkomma längre på den vägen. Här måste resultatet av yttrandefrihetsutredningensarbete få avvaktas. Vad som kan komma i fråga för en förstärkning avrättigheisskyddet är således i huvudsak endast förfaranderegler. Utskottethar vid sin prövning av förslaget i nu aktuella delar funnit sig böratillstyrka detta och kan ansluta sig till vad departementschefen ipropositionen anfört om förfarandet. Genom uppskovsförfarandet får man godamöjligheter att noga överväga föreslagna rättighetsbegränsningar och det blirtillfälle till en allmän debatt i frågorna. Ett sådant förfarande kan KU 1978/79:39 9 därförverka som ett skydd mot tillfälliga opinioner inom landet och mot påtryckningarutifrån. Eftersom en minoritet inom bara kan få till stånd ettuppskov men inte hindra att ett förslag genomförs när den föreskrivnatidsfristen har gått ut, kommer det inte att ske någon icke godtagbar politiskmaktförskjutning från majoriteten till en minoritet. Genom att förfarandet blirtillämpligt bara på yrkande och genom att lagrådet medverkar i förfarandet ärdet väl sörjt för att de problem som lagprövningsrätten skulle kunna ge upphovtill blir begränsade. Någon risk för att politisk makt skall överföras till derätlstillämpande myndigheterna finns därför inte. De undantag från detsärskilda förfarandets tillämpningsområde som föreslås minskar uppenbarligen depraktiska problem som skulle kunna följa, om förfarandet vore tillämpligt påall rättighetsbegränsande lagstiftning. I samma riktning verkar ocksåbestämmelserna om atl förfarandet skall användas bara efter yrkande och att enkvalificerad majoritet skall kunna rösta igenom ett lagförslag genast, även omuppskovsyrkande har framställts. Utskottetvill tillägga att det är sannolikt att den föreslagna ordningen kommer att fåsin största betydelse som garant för att lagstiftningen på hithörande områdenpräglas av omsorg och nödig försiktighet enbart genom atl den finns till ochkan sällas i tillämplighet. Även om förfarandet inte kommer alt i praktikentillämpas fullt ut annat än i vissa särskilda fall bör det sålunda enligtutskottets mening ändock fö betraktas som en värdefull praktisk garant motmindre väl överlagda rättighelsbegränsningar. Ipropositionen uttalas att det inte finns anledning tro att den föreslagnaordningen kommer atl erbjuda särskilt kännbara praktiska svårigheter vidtillämpningen. Utskottet kan i allt väsentligt instämma häri. Vad som anförs irättighetsskyddsutredningens betänkande och i propositionen om det nyalagstiftningsförfarandet och dess tillämplighet i olika fall bör enligtutskottet ge god vägledning för kommande praxis. Utskottet vill understryka vadrättighetsskyddsutredningen uttalat om att hindersamma och upprivande tvister iprocedurfrågor såvitt möjligt bör undvikas och att den normala löpandereformverksamhet, som spelat en huvudroll i de svenskastatsmakternas arbete, under inga omständigheter får förhindras. Utöver djtanförda vill utskottet i detta sammanhang endast göra några påpekanden omriksdagsförfarandet. Yrkandeom att det föreslagna nya lagstiftningsförfarandet skall tillämpas i visst fallskall enligt förslaget kunna framställas från det utskottets betänkande iärendet har anmälts i kammaren (5 kap. 1 § andra stycket RO). Det skallframställas skriftligen och om möjligt upptas på föredragningslista(tilläggsbestämmelse 5.1.3). Det är enligt utskottet självklart av stor viktatt ett sådant yrkande som det här gäller framställs . Detbör därför normalt framställas senast vid andra bordläggningen eller, omärendet skall avgöras efter endast en bordläggning, vid första bordläggningen.I vart fall bör det framställas så före det kammarsammanträde, dåärendet först kan avgöras, att yrkandet hinner föras upp påföredragningslistan. KU 1978/79:39 10 Senareanmälan bör endast förekomma i sällsynta undanlagsfall och då vara föranledd avsärskilda omständigheter. Dit kan t. ex. höra att kammardebatlen påvisarkonsekvenser av ett lagförslag som inte klart framgått eller rimligen kunnathärledas ur tidigare tillgängligt material om lagförslaget. Ett annat fall kanvara atl det först vid kammardebatlen framställs ett yrkande om skärpning av enföreslagen rättighetsbegränsande lag och all detta yrkande kan bedömas hapraktisk möjlighet atl vinna kammarens bifall. Enligtförslaget för konslitutionsutskoitet inte förklara atl del särskildaförfarandet inie är tillämpligt i fråga om visst lagförslag utan all lagrådethar yttrat sig i saken. Stadgandet innebär bl. a. att lagrådet måste höras idenna del också när lagrådet tidigare yttrat sig över lagförslaget men inte isitt yttrande berört frågan om lagstiftningsförfarande!. Utskollet förutsätteratt lagrådet alltid kommer att med förtur behandla remisser från utskoitet medanledning av det särskilda lagslifiningsförfarandel och all yttrande iuppenbara fall avges med stor skyndsamhet. Imotionen 1978/79:2591 (vpk) yrkas avslag på propositionen såvitt gäller detsärskilda lagstiftningsförfarandel. Motionärerna hävdaraii ett kvalificeratförfarande inte innebär något grundlagsskydd ulan bara all eii tillfölligtminoriteisveto införs.