bet · G201AU21 · 1978-12-31 00:00:00 — a. att det på grund av verksamhetensinformella natur inte varit möjligt att ersätta ledamöter för resekostnaderoch inkomstbortfall. Speciella grupper för jordbruks- och trädgårdsndringarnafinns knutna till länsarbetsnämnderna. Verksamheten motiveras av säsongarbetslösheteninom dessa näringar. Enligt utskottets uppfattning kan det finnas skäl attåtminstone i vissa län inrätta sådana grupper som motionärerna föreslår förskogsbrukets arbetskraftsbehov. Utskottet är emellertid inte berett att föreslåatt anordningen skall vara obligatorisk. Det bör ankomma på arbetsmarknadsmyndigheternaoch då i första hand länsarbetsnämnderna att ta initiativ i frågan. I den månsamarbetsgrupper inrättas bör ersättningsfrågan lösas såsom for motsvarandegrupper för andra näringar. Med det anförda har utskottet besvarat motionen sominte synes behöva föranleda någon åtgärd. m. fl. (s) kritiserar i motionen 2064den nuvarande länsvisa planeringen av byggarbetskraften. Motionärerna föreslåratt man i skall bedriva försöksverksamhet med en intensivare byggarbetsplanering. Det åligger byggarbetsnämnderna, som är knutna till1'änsarbets-nämnden, att rekommendera lämplig starttid för sådana byggen somomfattas av anmälningsplikt. Anmälan från byggherrarna om byggstart skeribland med kort varsel. Styckebyggda småhus och objekt med en kostnad upp till100 . är därtill undantagna från den säsongstyrning somanm'älningsplikten är avsedd att leda till. Mot den angivna bakgrunden föreslår motionärerna att man iJämtlands län på försök skall införa anmälningsplikt för samtliga investeringar, alltså även för de objekt som är undantagna från s'äsong- AU 1978/79: 21 36 styrning.Anmälan bör ske före byggstart. Slutligen begärs attplaneringsavdelningen på länsarbetsnämnden i länet tillförs personal föradministration, kontroll och uppföljning av försöksverksamheten. Medel för denpersonalökningen begärs dock inte. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att det behövs en bättre planering av byggnadsverksamhetennär det gäller arbetskraftsfrågorna. Det bedrivs också ett arbete i dettasyfte. I sex län pågår försök med registreringen av alla byggobjekt. mening bör man avvakta resultatet av dessa försök innan man tarställning till behovet av nya åtgärder eller försök. Det bör också tilläggasatt byggplanering fått en ökad vikt i länsplaneringsarbetet. Med hänvisningtill det anförda avstyrks motionen. Ipropositionen anmäls att AMS i s'ärskild skrivelse har föreslagit att 11 §arbetsmarknadskungörelsen ([966: 368, ändrad : 612) ändras så attinte bara resekostnadsersättning och traktamente utan även ersättning förförlorad arbetsförtjänst får utgå till vissa arbetssökande samt handikappade.Det gäller dels arbetssökande som inställer sig hos arbetsförmedlingen, ominsfällelsen är angelägen för hans framtida sys-sels'ättning, dels handikappadesom i samband med arbetsvärd genomgår psykoteknisk undersökning ellerläkarundersökning, om resan är nödvändig för att undersökningen skall kommatill stånd. Resekostnadsersättning och traktamente kan enligt samma paragrafäven utgå till make, förälder eller värdare som medföljer den arbetssökande.AMS föreslår att ers'ättning för förlorad arbetsförtjänst får utgå 'även tilldessa personer. Departementschefen biträder förslagen och även utskottetgodtar desamma. Fiyttningsbidragenändrades genom beslut i (prop. 1978/79: 50, AU1978/79: 15, rskr 1978/79: 111). Starthjälpen har därmed höjts från 2 000 kr.till . för ensamstående och från . Vidare har traktamentet vid dubbel bosättning höjts från 42kr. per dag samt antalet fria hemresor ökats från en till två imånaden. Vidare innebär beslutet att AMS får bevilja flyttningsbidrag till allaansfällda vid företag som har varslat om uppsägning på grund avdriftsinskränkning. Medelsbehovet för flytlningsbidrag beriiknas till 140milj. Idetta sammanhang tar utskottet upp motionen 565 av m. fl. (s), ivilken behandlas ersättningsbeloppens storlek vid bilresa i samband med attarbete söks. Motionärernapåstår att ersättningen 'är /km vid sådana resor, medan enligtersättningsreglerna inom sjukförsäkringen beloppet är /km. Motionärernaanser att bi;ioppen' skall vara hka samt att de skall höjas. Tidigarehar kilometerersättningen för arbetssökande varit . Sedan den 1 juli 1978är beloppet detsamma som inom sjukförsäkringen, AU 1978/79:21 37 Sjukförsäkringens ersättningsbelopp har gälltsedan år 1975. Frågan om en ändring av ersättningsbeloppen vid sjukresordiskuterades i . Socialministern meddelade dä attersättningsbeloppen skall ses över inom . Utskottet utgår från att resultatet av denna översyn fårbetydelse även för resor som administreras av arbetsmarknadsverket. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att det inte är motiverat att ha skilda ersättningsbeloppför de olika slag av resor som är aktuella. Vad utskottet anfört med anledningav motionen 565 bör regeringen underrättas om. AMS har föreslagit ett oförändrat belopp om 500 000 kr.för inlösen av egnahem. Då verksamheten beräknas få obetydlig omfattning undernästa budgetår föreslås i propositionen att anslaget endast tas upp med ettformellt belopp av . Det sammanlagda medelsbehovet under anslaget beräknas ipropositionen till . Utskottet har i det föregående tillstyrkt förslageti den socialdemokratiska motionen 667 att arbetsmarknadsverket skall tillförasytterligare 300 tjänster. Det medför enligt samma motion en kostnadsökning med21 milj. kr. Utskottet godtar den beräkningen. Utskottet har även avstyrktförslaget i motionen 2049 av () och i ()om en reducering av regeringens förslag till personalökning. Som en konsekvenshärav avstyrker utskottet även motionärernas yrkande om ändring av anslaget.Med hänvisning till dessa ställningstaganden och dä propositionens medelsberäkningi övrigt kan godtas bör anslaget föras upp med . Utskottet noterar slutligen i detta avsnitt att de medelsom beräknats för tjänsterna kan visa sig vara otillräckliga. Om sä skulle bHfallet förutsätter utskottet att ytterligare medel tillförs så att den personalförstärkningsom utskottet uttalar sig för verkligen kommer till stånd. 1977/78 Utgift 3 146 822 OOOi 1978/79 Anslag 1 734 550 0001979/80 Förslag 1 988 668 000 Utgifterna för delprogrammetArbetsmarknadsutbildning under programmet Yrkesmässig och geografisk rörlighetbestrids från en särskild arbetsmarknadsutbildningsfond. Denna finansierasgenom medel som 1 varav 1 . utgör anslagsmedel ochåterstoden influtna arbetsgivaravgifter och ingående fondmedel. 1977/78: 130, AU 1977/78: 32, rskr 1977/78: 251, . 1977/78:150 bil. 3, AU 1977/78:41, rskr 1977/78: 370men exkl. 1 . 1978/79: 50, AU 1978/79: 15, rskr1978/79:111. AU1978/79: 21 delsanvisas under förevarande anslag, dels inflyter som avgifter från arbetsgivareenligt lagen (1975: 335) om arbetsgivaravgift till arbetsmarknadsutbildning. 1979/80Beräknad ändring 3 146 822 000 1 734 550 000 + 391 950 000 3 113 715 000 33 107 000 1 702 250 000 32 300 000 + 389 550000 + 2 400 000 + 249 718000 + 4 400 000 + 254 118 000 Regeringen har ibudgetpropositionen under punkten B 2 (s. 5868) föreslagit att skall 1. godkänna ipropositionen förordade ändringar i grunderna för arbetsmarknadsutbildning, 2. till Bidragtill arbetsmarknadsutbildning för /80 anvisa en anslag av . Arbetsmarknadsutbildning bedrivsvid AMU-centra och andra av () särskilt anordnade kurser.Kostnaderna härför finansieras frän den ovannämndaarbetsrnarknadsutbildningsfonden. Deltagarna får studiesocialt stöd i form avutbildningsbidrag som också bekostas från fonden men utbetalas av de allmännaförsäkringskassorna. Arbetsmarknadsutbildning kan också ske i den formen attdeltagare hänvisas till det reguljära utbildningsväsendet eller till kurser iregi av studieförbund m. fl. Även i dessa fall betalas utbildningsbidrag frånfonden medan själva utbildningskostnaderna betalas av kursanordnaren. Är kursenavgiftsbelagd får deltaearen ersättning härför genom tillägg tillutbildningsbidraget. Slutligen kan arbetsmarknadsutbildning förläggas tillföretag. I sådana fall skall deltagaren vara anställd hos företaget och uppbäraavtalsenlig lön . Företaget skall vidare svara förutbildningskostnaderna men uppbär i geng'äld bidrag frånarbetsmarlcnadsutbild-ningsfonden med belopp som varierar medutbildningens inriktning och syfte. Arbetsmarknadsutbildningen var till en början förbehållenarbetslösa, men efter hand har även vissa grupper icke arbetslösa givitsmöjlighet att delta i arbetsmarknadsutbildning. Detta har skett bl. a. genomtillkomsten av bristyrkesutbildningen och stödet till utbildning av permitteringshotadpersonal. Under /78 deltog 245 000 i arbetsmarknadsutbildningvarav 85 000 i AMU-kurser och 120 000 i företags-utbildning som anordnats vidpermitteringshot ("25-kronan"). AU 1978/79: 21 39 Arbetsmarknadsutbildningen har även under hösten1978 haft stor omfattning. var det genomsnittligaantalet deltagare ca 70 000, vilket emellertid innebär en minskningmed ca 30 000 jämfört med . Minskningen hänförs nästanhelt till utbildningen i företag. var i genomsnittper månad ca 21 100 ungdomar verksamma i arbetsmarknadsutbildning exkl.företagsutbildning. Förinnevarande budgetår beräknas antalet dehagare i arbetsmarknadsutbildninguppgå till 205 000. För nästkommande budgetår räknar regeringen med enminskning av omfattningen till 145 000 personer. Nyabidragsformer har tillkommit, däribland tidsbegränsade bidrag till utbildning iföretag. F. n. bedrivs flera olika former av utbildning i företag som försöksverksamhet. Enligtdepartementschefen är det angeläget att försöksverksamheten med utbildning iföretagen, liksom annan försöksverksamhet inom arbetsmarknadsutbildningensområde, utvärderas så att beslut kan fattas om att permanenta vissa formeralternativt avveckla verksamhet som visat sig vara mindre framgångsrik. Det ärv'äsentligt att klargöra gränserna mellan arbetsmarknadsutbildningensansvarsområde och de uppgifer som normalt bör ankomma pä olika företags internautbildning för personalen. Gr'änsdragningen har nämligen enligt propositionenblivit ett mera påtagligt problem allteftersom arbetsmarknadsutbildningen iföretag har ökat i omfattning. Arbetsmarknadsutbildningen i övrigt har vidare iallt större utsträckning kommit att omfatta ungdomar, vilket i sin tur harmedfört gränsdragningsproblem mot den reguljära skolan. Medhänsyn härtill och till utvecklingen i övrigt av arbetsmarknadsutbildningensedan fastställde nya riktlinjer för denna anserdepartementschefen tiden vara inne att göra en översyn av denna del avarbetsmarknadspolitiken. Med utgångspunkt i de mål för arbetsmarknadsutbildningensom fastställdes bör vid översynen prövas i vad mån den nuvarandeinriktningen av utbildningen svarar mot dessa mål eller behöver ändras. Enligtpropositionen bör vidare företagsutbildningens roll i detta sammanhang prövasmed utgångspunkt i den kartläggning som utredningen av företagsutbildning hargjort (Utbildning i företag, SOU 1977: 92). Slutligen kan nämnas att den aviseradeöversynen även planeras omfatta arbetsmarknadsutbildningens organisation ochadministration. En kommitté avses bli tillkallad för uppdraget. Somtidigare nämnts har utbildningen i företag med stöd av den s. k. 25-kronan haftstor omfattning. Bidraget har visat sig vara ett verksamtsysselsättningsbevarande medel vid tillfälliga efterfrågcdämpningar inomindustrin. Enligt departementschefen har effekterna bekräftats genom en studiesom två ekonomer vid genomfört med medel från arbetsmarknadsdepartementet.I studien pekas dessutom på att ut- AU1978/79: 21 40 bildningen, genom den förbättrade yrkesskicklighet den kanleda till, kan hjälpa förelagen att komma över en strukturkris. Enligt utredarna är snabbt insatta, selektivt inriktadeåtgärder av den typ som 25-kronan representerar effektivare,än andra alternativför att upprätthålla sysselsättningen inom företagen. Utredarna har emellertid också, som framhålls ipropositionen, kommit till den slutsatsen att bidraget kan ha utnyttjats iöverkant i den meningen att det i en del fall har utgått för ett större antaltimmar än som varit motiverat av sysselsättningsskäl. Mot den bakgrunden harregeringen ändrat tillärnpningsbestämrnelserna för bidraget från den 1 januarii år i syfte att motverka en sådant överutnyttjande. Det har sålundafastställts att arbetsgivarna själva skall svara för kostnaderna för de första40 timmarna för varje person som deltar i utbildning. Med hänsyn till resultaten av utvärderingen och depositiva erfarenheter som har vunnits förordar departementschefen attbidragsformen fr. o. m. /80 får ingå som ett permanent medel iarbetsmarknadspolitiken. Mot detta ställningstagande reagerar () och () i motionen 2067. Enligt motionärerna bör även dennabidragsform innefattas i den aviserade utredningen. Beslut bör följaktligeninte fattas nu om att permanenta bidraget till utbildning i företag. Utskottet delar departementschefens uppfattning attförsöksverksamheterna inom arbetsmarknadsutbildningen bör ses över. När detgäller det bidrag som syftar till att förhindra permittering, den s. k.25-kronan, bör man dock redan nu kunna slå fast att bidraget har kommit för attstanna. Som framhålls i propositionen talar bl. a. resultaten av den gjordautvärderingen för detta ställningstagande. Med hänvisning härtill avstyrkerutskottet motionen 2067. Statsbidragets storlek vid olika former avarbetsmarknadsutbildning i företag varierar betydligt. I propositionenframhålls det angelägna i att åstadkomma administrativa förenklingar när detgäller de olika former av bidrag till företagsutbildning som finns. Genomriksdagens beslut har uppdelningen på två bidragsnivåer, 25 och 15kr., av utbildningsbidraget vid risk för permittering slopats och ersatts avett enhetligt bidrag på . I propositionenföreslås att bidraget även i fortsättningen bör vara . Departementschefen förordar vidare att bidraget tillutbildning av redan anställda i kombination med fast anställning av ersättareutgår med samma belopp eller . Delta bidrag, som har prövats påförsök och uppgår till . pertimme, har inte utnyttjats i någon större omfattning. Orsakerna härtill tordeenligt propositionen främst kunna tillskrivas det svaga konjunkturläget. /78 beviljades 60 företag bidrag för AU1978/79: 21 41 utbildning av 600 redan anställda som 245personer, av vilka hälften var ungdomar , fick anställning. Utskottet ansluter sig till förslaget att de båda bidragenskall utgå med . Det s. k. jämställdhetsbidraget utgår till arbetsgivaresom anställer och utbildar kvinnor resp. män till vissa yrken som domineras avmotsatta könet. Bidraget är normalt /timme, men i åtta län tillämpas sedanden ett högre bidrag, /timme. Avsikten med dennadifferentiering av bidraget är att få belyst vilken betydelse bidragets storlekhar för att främja en jämnare personalrekrytering. Under /78beviljades jämställdhetsbidraget för utbildning av 101 personer vid 48företag. Detta är en minskning jämfört med föregående budgetår då bidragbeviljades för 229 personer. Verksamheten i de län där bidraget utgår med 14kr. har enligt propositionen hävdat sig bättre än i övriga län. Den begränsade omfattning jämställdhetsbidraget fått tordeenligt departementschefen till stor del bero på att bidraget varit mindreattraktivt än andra bidragsformer. AMS har föreslagit förbättringar av bidraget.I propositionen anm"äls att frågan om en höjning av bidraget och enöversyn av reglerna för beviljande därav skall tas upp senare i vår i sambandmed att regeringen förelägger en proposition med förslag tilljämställdhetslag. Jämställdhetsaspekten vid arbetsmarknadsutbildningaktualiseras i tre motioner. I motionen 2152 begär kommunisternaåtgärder inom AMU i syfte att få fler kvinnor i "manliga"yrkesområden. Bakgrunden till yrkandet är bl. a. den nuvarande fördelningen påarbetsmarknaden med en dominans för kvinnorna i vissa låginkomstyrken. Enligtmotionärerna är könsrollsmönstret inom AMU lika starkt som i samhället i övrigt.Motionärerna föreslår även en uppsökande verksamhet inom AMU:s ram för att nåhemarbetande kvinnor i syfte att ge dem den grundtrygghet en yrkesutbildninginnebär. Inte minst måste man söka nå invandrarkvinnorna, slutar motionärerna. En viktig uppgift för jämsfälldhetsarbetet är att brytaupp den rådande uppdelningen på arbetsmarknaden på traditionellt manliga resp.kvinnliga yrkesområden. Som motionärerna framhåller återspeglas dettraditionella könsrollsmönstret i valet av utbildningslinjer och då även inomarbetsmarknadsutbildningen. AMS och SÖ har sin uppmärksamhet riktad på denna fråga. Iett särskilt handhngsprogram för jämställdhet inom arbetsmarknadsutbildningenhar de båda verken presenterat en rad konkreta åtgärder för att få bättrebalans. a. föreslås att kvinnliga sökande skall få förtur till utbildning imansdominerade yrken och manliga sökande skall få motsvarande förtur tillutbildning i yrken som domineras av kvinnor. AU 1978/79: 21 42 riktmärkeskall gälla att det skall vara kvinnor på en kurs som leder framtill "manligt" yrke och vice versa. Äveninvandrarkvinnornas situation behandlas i det nämnda handlingsprogrammet. Bl.a. framhålls att social isolering och svårigheter att få utbildning ellerarbete blir följd(;n av att man inte behärskar svenska språket. Hårdastdrabbade blir därvid ofta invandrarkvinnorna. Enligt handlingsprogrammet skalldessa kvinnors situation förbättras genom uppsökande verksamhet, särskildainformationsdagar på hemspråk, stödundervisning på hemspråk samt sluUigen helayrkeskurser på hemspråk. Medhänvisning till att de frågor motionärerna tar upp sålunda är uppmärksammadesynes det inte finnas behov att föreslå någon åtgärd på grund av motionen. Äveni moderata samlingspartiets motion 1534 aktualiseras arbetsmarknadsutbildningenseffekter för den kvinnliga arbetskraften. Man begär en kartläggning av dettaproblem. Utskottetfinner inte skäl föreslå någon åtgärd på grund av motionen utan hänvisar tilldels vad ovan sagts om AMS och SÖ:s arbete med att bryta könsrollsmönstret inomarbetsmarknadsutbildningen, dels den aviserade översynen avförsöksverksamheten inom arbetsmarknadsutbildningen. FridaBerglund m. fl. (s) tar i motionen 482 upp kvinnornas situation i skogslänensglesbygder. För att stärka dessa kvinnors ställning på arbetsmarknadenföreslås att de skall få möjlighet till körkortsutbildning inomarbetsmarknadsutbildningens ram. Enligt förslaget bör verksamheten till enbörjan avse kvinnor i inre stödområdet, bosatta utanför tätorten med långtavstånd till körskola. Utskottetär inte berett att generellt tillstyrka motionärernas förslag. Utskottet kanemellertid tänka sig att, inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen, låtakörkortsutbildning vara ett komplement till annan utbildning i de fallinnehavet av körkort är en förutsättning för att utöva det yrke vederbörandeutbildar sig till. Det kan gälla exempelvis utövare av vissa vårdyrken iglesbygd. Erfarenheterna av den försöksverksamheten får visa om man bör gåvidare med körkortsutbildning som ett mer generellt medel i strävandena attundanröja förvärvshinder. Utskottetförordar att man på försök öppnar möjlighet till denna form avkörkortsutbildning. Vad sålunda anförts med anledning av motionen 482 börregeringen underrättas om. Sedanår 1965 bedrivs försöksverksamhet med barntillsyn inom arbetsmarknadsutbildningen.Verksamheten, som har begränsad omfattning, innebär att arbetsmarknadsverketförmedlar och bekostar barntillsyn åt deltagare i utbildningen. Enförutsättning för att barntillsyn skall stödjas på detta sätt är attutbildningen måste förläggas till annan kommun än förälderns hemkommun. Socialdemokraternaupprepar i rnotionen 1049 ett tidigare framställt krav att barntillsyn skall fåanordnas genom AMS försorg även om ut- AU1978/79: 21 43 bildningen sker inom den egna kommunen men utom hemorten.Förslaget, som anknyter till vad AMS förordat, avser vissa till ytan storakommuner, främst i Norrlandslänen. Utskottet vidhåller sin tidigare inställning (AU 1977/78:21) an det är en angelägenhet för kommunerna att ordna barntillsynen för sinainvånare och avstyrker därför motionen. Genom den nya lagen om arbetsskadeförsäkring, som trädde ikraft , är elever i arbetsmarknadsutbildning ocharbetsprövning/arbetsträning försäkrade vid utbildningsmoment som liknarförvärvsarbete. Försäkringsskyddet för elever gäller ej i samband med färd tilloch från undervisningen eller vid rent teoretiska moment i utbildningen. AMShar hemställt att bestämmelserna ändras så att kursdeltagarna i princip återfårdet försäkringsskydd som de hade tidigare genom den förutvarande lagen omyrkesskadeförsäkring samt, i avvaktan härpå, att särskilda medel ställs tillstyrelsens förfogande för att tillförsäkra eleverna försäkringsskydd underhela utbildningen samt vid färd till och från undervisningen. Regeringen har genom beslut uppdragitåt att pröva i vad mån det finns möjlighet att inom arbetsskadeförsäkringensram utvidga skyddet till att omfatta såväl all undervisningstid som resormellan bostad och utbildningsställe för bl. a. elever iarbetsmarknadsutbildning. I avvaktan på resultatet av den utredningen förordasi propositionen att deltagare i arbetsmarknadsutbildning ocharbetsprövning/arbetsträning fr. o. m. i särskild ordningtillförsäkras det skydd som saknas. I den mån de inte är försäkrade enligtlagen om arbetsskadeförsäkring föresläs ersättning i princip utgå i enlighetmed de regler som i motsvarande avseenden gäller enligt avtal för statligtanställda genom statens personskadeförsäkring. För att uppnå överensstämmelsemed vad som gäller enligt lagen om arbetsskadeförsäkring skall ersättning inteutgå för t. ex. ideell skada. Kostnaderna skall bestridas frånarbetsmarknadsutbildningsfonden. Även ömmande skadefall som inträffat ellerinträffar före och inte berättigar till ersättning enligtnuvarande bestämmelser skall enligt regeringens förslag kunna tas upp tillprövning enligt de här förordade riktlinjerna. () vänder sig i motionen 2036 mot attvissa skadefall som inträffar före den 1 juh endast blirersättningsberättigade efter särskild behovsprövning. Motionären föreslår attersättning skall utgå generellt till de skadelidande. I likhet med motionären anser utskottet att de regler somövergångsvis föreslås gälla bör göras förmånligare än som föreslagits ipropositionen. Utskottet föreslår därför att tidpunkten från vilken ersättningskall utgå enligt principerna i statens pcrsonskadeförsäkring flyttas från den1 till . Vidare vill utskottet betona att förskadefall, AU 1978/79: 21 44 sominträffat före i är, bör tillämpas en generös bedömning. I övrigtgodtar utskottet propositionens förslag på denna punkt. Vad utskottet anförtmed anledning av motionen 2036 bör regeringen underrättas om. Utskottettar härefter upp frågor om arbetsmarknadsutbildning för vissa grupper. Departementschefenförordar att intagna på kriminalvårdsanstalter skall erhålla utbildningsbidragfrån AMS, då de genomgår arbetsmarknadsutbildning. En sådan ordning innebär enförbättring av de ekonomiska villkoren för dessa elever under utbildningen.Utskottet har ingen erinran mot detta förslag. Ipropositionen föreslås vidare Jitt finska ungdomar som feriearbetar i Sverigeskall få utbildning i svenska. Statsrådet /irtén anmäler vidare att enarbetsgrupp för finsk-svenska samarbetsfrågor inom arbetsmarknadsutbildningentill regeringen överlämnat en rapport med förslag till åtgärder i syfte attfrämst förbättra utbildningssituationen för finska deltagare iarbetsmarknadsutbildning i . Förslaget har överlämnats till AMS och SÖför beaktande. Utskottetvill härutöver n'ämna att AMS aviserat en viss skärpning när det gällermöjligheterna för nordisk arbetskraft att få genomgå arbetsmarknadsutbildning.Det gäller arbetssökande som kommer spontant, dvs. utan att före inresankontakta arbetsförmedlingen. I fortsättningen skall alla genomgå en prövningbåde i och i hemlandet, innan arbetsmarknadsutbildning i kanbeviljas. Utskottettar i detta sammanhang upp ett par motioner av (apk) och AlfLövenborg (apk). Miotionärerna vill i motionen 2148 ha förbättrade möjlighetertill arbetsmarknadsutbildning för invandrare.