bet · G201SkU10 · 1978-12-31 00:00:00 — betänkande 1978/79:10 medanledning av propositionen 1977/78:188 om ändrade beskattningsregler vidavyttring av skog i samband med fastighetsreglering jämte motion Regeringen (budgetdeparlemeniel) föreslår ipropositionen 1977/78:188 att antar vid propositionen fogade förslagtill 1. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 2. lag om ändring i skogskontolagen (1954:142), 3. lag om ändring i taxeringslagen (1956:623). F. n. gäller särskilda skatteregler för den som harförvärvat skogbärande mark i samband med fastighetsreglering och som görskogsuttag för att få medel till betalning av tillskottsskogen. Reglernainnebär i princip att det erforderiiga skogsuttaget inte föranlederbeskattning. 1 propositionen föreslås vissa ändringar i dessa regler, närmast isyfte att anpassa dem till de bestämmelser om fastighetsbidlning som trädde ikraft . Förslaget avses i huvudsak bli tillämpligt fr. o. m.1973 års taxering. Författningsförslagenhar följande lydelse. 1 1978/79. SkU 1978/79:10 2 Lagom ändring i kommunalskatteiagen (1928:370) Härigenom föreskrivs alt punkt 7 av anvisningarnatill 22 S kommunalskattelagen (1928:370) skall ha nedan'angivna lydelse. Har skog avverkats eller avyttrats utan sambandmed avyttring av marken, får ägaren efter eget val njuta avdrag antingen förminskning av skogens för honom gällande ingående virkesförråd eller förminskning i skogens för honom gällande ingångsvärde. Medskogs ingångsvärde förstås det värde, varmed växande skog kan anses hava ingåtti fastighetens värde , då ägaren förvärvade fastigheten. Haregendom, som skattskyldig erhållit såsom gåva av make eller skyldeman, avgivaren, förvärvats genom köp, byte eller därmed jämförligt fång, skall iberörda hänseende.sistnämnda fång vara avgörande. Motsvarande skall gälla, ommake vid bodelning i anledning av andra makens död erhållit egendom, somförstnämnda make före äktenskapets ingående eller under äktenskapet förvärvatgenom köp, byte eller därmed jämförligt fång, eller om make vid bodelning avannan anledning än andra makens död erhållit egendom, som någondera maken föreäktenskapets ingående eller under äktenskapet förvärvat genom köp, byte ellerdärmed jämförligt fång. Har även den skaltskyldiges fångesman erhållitegendomen såsom gåva av make eller skyldeman eller vid sådan bodelning som nyssnämnts, skall bedömningen av skogens ingångsvärde ske, som om avverkningeneller avyltringen av skogen verkställts av den som närmast före denskattskyldiges fångesman förvärvat egendomen på annat sätt än genom sådan gåvaeller bodelning. Dock får ingångsvärdet härigenom icke bestämmas till lägrebelopp än det värde, varmed växande skog kan anses ha ingått i dettaxeringsvärde som gällde för fastigheten före avyttringen. Såsomfastighetens värde är att Såsom fastighetens värde är att anse vid köp den förfastigheten anse vid köp den för fastigheten erlagda köpeskillingen och vidannat erlagda köpeskillingen och vid annat förvärv det belopp, efter vilketstäm- förvärv det belopp, efter vilket stämpelplikten med avseende å fastig-pelplikten med avseende å fastighetsförvärvet beräknats, eller, däresthetsförvärvet beräknats, eller, därest stämpelplikt för förvärvet icke före-stämpelplikt för förvärvet icke förelegat, det belopp, efter vilket stäm-legat, det belopp, efter vilket stäm-pelpliki skulle enligt eljest gällande pelplikt skulle enligt eljest gällande 'Scna.sie Ivdcise 1972:741. SkU 1978/79:10 grunder beräknats, om stämpelplikt förelegat. Skogens förägaren gällande ingångsvärde utgör det sålunda beräknade ingångsvärdet medavdrag för vad han må hava fått avdraga vid tidigare taxeringar. Har efteravverkning av skog eller upplåtelse av avverkningsrätt den återstående skogensvärde nedgått under det för ägaren gällande ingångsvärdet, får avdrag ske meddet belopp, varmed värdet sålunda minskats. Har ä.w/c av jasiighci vidfaslighcishildningsförräitning blivit ålagd all gälda likvid, som avses i punkt11 av anvisningarna till 21 §, och har avverkning av skog eller upplåtelse avavverkningsrätt skett efter lillirädci av mark dör den skog växer, som lihmlcnavser, dock ej senare än efter del lav.akrafi-äfiaiulc beslut omfasisiällelse å förrättningen /öreligger, skall, i den mån den skattskyldige såyrkar, skogens ingångsvärde antagas hava nedgått med belopp motsvaranderotvärdet av den skog som avverkningen eller upplåtelsen omfattat. Avdrag mådärvid dock ske högst med beloppet av nämnda likvid. grunder beräknats, om stämpelplikt förelegat. Skogens förägaren gällande ingångsvärde utgör det sålunda beräknade ingångsvärdet medavdrag för vad han må ha fått avdraga vid tidigare taxeringar. Har efteravverkning av skog eller upplåtelse av avverkningsrätt den återstående skogens.värde nedgått under det för ägaren gällande ingångsvärdet, får avdrag ske meddet belopp, varmed värdet sålunda minskats. Hur skallskvldig ålagis ellerskrifiligen åiagii sig au bciala sådan likvid /rV/- växande .skog. som avses ipunkt 11 av anvisningarna lill 21 § (skogslikTid), och har avverkning av skogeller upplåtelse avavverknings-rält skett efter den lidpunki för lill-irädc avden skogbårande marken som gäller enligt fasiigheishildningslagen (1970:988)eller enligi skrifiligi avtal, dock ej före den lidpiinki dåfasiig-heisbildning har sökis och ej senare än efter det anföiräiiningcn har vunnit laga kraft och regisireiais, skall, i den mån denskattskyldige så yrkar, skogens ingångsvärde antagas ha nedgått med beloppmotsvarande rotvärdet av den skog som avverkningen eller upplåtelsen omfattat.Avdrag må därvid dock ske högst med sk<)gslik\'idens belopp. Har för vissibcskaiiningsår avdrag som sagis incdgiviis. skall, om den skall-skyldigeicke ålägiis all betala .skogs-likyid eller genom ersäliningsheslui åläggs allhciala sådan lik\'id med lägre belopp än del medgivna avdraget.- rättelse skepå samma säil som vid efieria.xering /iir del beskaiiningsår då avdraget harnwdgjviis. SkU1978/79:10 4 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Med ingående virkesförråd förståsden växande skogens kubikmassa i fast mått på bark , dåfastigheten förvärvades. Med deijör ägaren gällande ingående virkesjörrådeiförslås virkesförrådet vid ägarens förvärv av fastigheten med avdrag för detvirkesförråd, för vilket ägaren må hava njutit avdrag vid tidigare taxeringar.Har avdrag tidigare skett för minskning i ingångsvärde, skall ingåendevirkesförrådet anses därigenom hava nedgått i samma proportion somingångsvärdet. Har efter avverkning eller upplåtelse av avverkningsrätt detåterstående virkesförrådet nedgått under det för ägaren gällande ingåendevirkesförrådet, far avdrag ske med den på minskningen proportionellt belöpandedelen av ingångsvärdet. Föreskriften i andra stycket äger motsvarandetillämpning. Vare sig avdrag sker enligt den ena eller andra metodenmärkes, att det sammanlagda avdraget för en och samme ägare ej må överstiga detursprungliga ingångsvärdet. Är det vid liden för den skattskyldiges förvärv avfastigheten förefintliga virkesförrådet icke känt, må detsamma beräknas medutgångspunkt från nuvarande virkeslorråd samt med ledning dels av den beräknadeungefärliga lillväxien under den skaltskyldiges innehav av fastigheten, dels avavverkningen eller försäljningen av skog under s;tmma tid. Om avdrag för minskning av ingående virkesförråd uppgåtttill högre belopp än bruttointäkten av skogen och förlust alltså uppstått, fårdenna föriust avdragas i vanlig ordning. Avdrag för minskning i skogens ingångsvärdefår ej ske med högre belopp än bruttointäkten av skogen. Om moderbolag eller övertagande förening genom sådanfusion, som i 28 § 3 mom, första eller andra stycket avses, överlager skog fråndotterbolag eller överiåtande förening, skall det för dotterbolaget eller denöverlåtande föreningen vid fusionstillfället gällande ingångsvärdet och ingåendevirkesförrådet anses som ingångsvärde och ingående virkeslorråd förmoderbolaget eller den övertagande föreningen, E.\enipclå avdrag Jör minskning av ingående virkcsjörråd: A. försäljer från sin fastighet I skog pårot för en köpeskilling av . Vid taxeringen påföljande år visarhan, att virkesförrådet å fastigheten före avverkningen utgjorde och alltså efter avverkningen . Då skogsmarkensareal vid senaste fastighetstaxering utgjorde , därå med hänsyn tillmarkens godhetsgrad och skpgens tillstånd den årliga tillväxten kan beräknastill per hektar, är det sannolikt, att nämnda tillväxt utgjortsammanlagt 2x80 = . av , som A. innehaft fastigheten,har således tillväxten utgjort . A. gör vidare sannolikt, atthan uttagit för husbehov i genomsnitt om åreteller tillhopa samt alt han för försäljning avverkat . Virkestillväxten uppgår således till 600 kubik- SkU 1978/79:10 5 metermer än vad han tidigare avverkat å fastigheten. vid hans förvärvav fasligheten kan alltså antagas hava utgjort 4 400-600 = ,vilket är det ingående virkesförrådet. Då efter den under beskattningsåretgjorda försäljningen virkesförrådet utgjort , har minskningeni det för honom gällande ingående virkesförrådet utgjort . A. görvidare genom köpehandling rörande fastigheten troligt, alt av den av honomeriagda köpeskillingen å skogen belöpt ett belopp av , motsvarandeett pris av per kubikmeter. För minskningen av ingående virkesförrådetmed är han således berättigad åtnjuta avdrag med 3x400 -1 200kronor. Detta avdrag fåråtnjutas även om värdet å det efter avverkningenkvarvarande virkesförrådet icke understiger den av honom för skogen erlagdaköpeskillingen. Detför ägaren gällande ingående virkesförrådet utgör härefter ochdet för honom gällande ingångsvärdet . Exempel å avdrag JÖrminskning i ingångsvärde: B.försäljer från sin fastighet skog på rot för en köpeskilling av 15 000 kronor.Vid taxering påföljande år gör han genom köpehandling eller på annat sätttrovärdigt, att av köpeskillingen för fastigheten, utgörande ,ett belopp av belöpt å den växande skogen och alltså utgör dennasingångsvärde, samt visar därjämte, att skogen efter upplåtelse avavverkningsrätten har ett värde av allenast . B, är såledesberättigad göra avdrag för skillnaden mellan sistnämnda två belopp eller 10 000kronor. Ingångsvärdethar alltså i detta fall amorterats med och skogens för ägarengällande ingångsvärde utgör härefter och det för honom gällandeingående virkesförrådet tre Oärdedelar av det ursprungliga. Denna lag träder i kraft efter den dag,då lagen enligt uppgift på den har utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling. Denya bestämmelserna tillämpas - med beaktande av vad som sägs nedan i tredje ochfjärde styckena-vid 1973 och senare års taxeringar. Bestämmelserna skalldärvid i förekommande fall tillämpas i stället för punkt 4 av anvisningarnatill 22 5 i dess lydelse före . Hänvisningen i de nyabestämmelserna till punkt 11 av anvisningarna till 21 >; skall i sådant fallavse punkt 9 av anvisningarna till samma paragraf i dess lydelse före nämndadag. Har tillträde skett enligt äldre bestämmelser om fastighetsbildning skallhänvisningen till fastighetsbildningslagen (1970:988) i stället avse nämndaäldre bestämmelser. Bestämmelsenom rättelse på samma sätt som vid eftertaxering tillämpas i fråga om avdrag somhar medgivits vid 1978 och senare års taxeringar. SkU 1978/79:10 6 Har skog avverkats eller avverkningsrätt till skogupplåtits före ikraftträdandet av denna lag, får avdrag enligt de nya bestämmelsernaske utan hinder av att skogsuttaget har gjorts innan fastighetsbildning harsökts. 1 nu avsett fall skall dock ansökan om fastighetsbildning ha inkommittill fastighetsbildningsmyndigheten . Harskattskyldig vid inkomsttaxering något av icke alls eller endasttill viss del medgivits avdrag som han yrkat enligt punkt 7 tredje styckettjärde meningen av anvisningarna till 22 S eller motsvarande äldre bestämmelse,får han, om han enligt de nya bestämmelserna skulle vara berättigad till avdrageller till ytterligare avdrag, genom besvär i särskild ordning som anförssenast föra talan om sådan ändring av , taxeringen ,somföranleds av de nya bestämmelserna, I fråga om besvär som här avses gäller 103och 104 ;? ;; taxeringslagen (1956:623). SkU1978/79:10 7 Lag om ändring i skogskontolagen (1954:142) Härigenom föreskrivs att ,2 i; skogskontolagen (1954:142)' skall ha nedanangivna lydelse. Beträffande viss förvärvskälla måuppskovet för ett och samma beskattningsår avse högst eli belopp, motsvarandesumman av a) sextio procentav den å beskattningsåret belöpande köpeskillingen för skog, som avyttratsgenom upplåtelse av avverkningsräii, b) fyrtio procentav den å beskattningsåret belöpande köpeskillingen för avyttrade skogsprodukter,samt c) fyrtio procentav saluvärdet av skogsprodukter, som under beskattningsåret ultagiis förförädling i egen rörelse. Skattskyldig som skall betala sådan likvid for växande skog som avses i punkt II av anvisningarna lill 21 kommunalskatteiagen (1928:370), skogsllkyid, och som efter den tidpunkt för tillträde av den skogbärande marken som gäller enligt fasiigheis-blldningslagen (1970:988) eller enligt skrifiligi avtal, dock ej Jöre den tidpunkt då fastighetsbildning har sökts, har lagii ut skog för att erhålla medel till betalning av skogslikviden, får, för beskattningsår, under vilket likviden ännu ej förf\illit till betalning, erhålla uppskov med högst ett belopp, motsvarande köpeskillingen för skog som avyttrats genom upplåtelse av avverkningsrätt eller av köpeskillingen för avyttrade skogsprodukter. Har såsom inläkt upplagils likvid, som avses i punkt 11 avanvisningarna lill 21 kommunalskattelagen, tnå uppskov Jämväl erhållas försådan intäkt i dess helhet. Skattskyldig, som vidjorddelnings-förräitning lillträtl nymark och efter tillirädei uttagit skog för att erhålla medel till framlidabetalning av sådan likvid som anges i andra stycket, må för beskattningsår,under vilket likviden ännu ej förfallit till betalning, erhålla uppskov medhögst ett belopp, motsvarande köpeskillingen för skog som avyttrats genom upplåtelseav avverkningsrätt eller av köpeskillingen för avyttradeskogsprodukter. 'Senaste lydelse av lagens rubrik 1975:263. SkU 1978/79:10 8 Uppskov må dock ej åtnjutas för högre belopp än sommotsvarar den beräknade nettointäkten av den förvärvskälla, varifrån intäktenav skogsbruk härrör. förvärvskällan redovisats utdelning från samfällighet, som avses i 53 >j 1mom. första stycket O kommunalskattelagen (1928:370), får uppskov åtnjutas tillden del utdelningen härrör från intäkt av skogsbruk i samfällig-heten under delbeskattningsår vartill utdelningen hänför sig på samma sätt som om denna delutgjort intäkt av skogsbruk, som den skattskyldige drivit själv. Denna lag träder i kraft efter den dag,då lagen enligt uppgift på den har utkommit från trycket i ,och tillämpas första gången vid taxering. SkU 1978/79:10 9 Lag om ändring itaxeringslagen (1956:623) Härigenomföreskrivs att 42 a J 1 mom. taxeringslagen (1956:623)' skall ha nedan angivnalydelse. Del åligger juridisk person, som förvaltar samfällighet, att till ledningvid inkomst- och förmögenhetstaxering utan anmaning lämna uppgiftenligt följande. Sådan juridisk person som avses i 53 S 1 mom. första stycketO kommunalskattelagen (1928:370) skall lämna uppgift om utdelning tilldelägare. Uppgiften skall även innehålla upplysning i det avseende som behövsför tillämpning av 2 femte stycket skogskontolagen (1954:142). Annan juridiskperson skall lämna uppgift om delägares andel av intäkter och kostnader isamfälligheten. Uppgift behöver dock icke lämnas, om delägares andel avränteintäkt understiger , och ej heller om andelen av intäkt av annatslag understiger sedan därifrån avdragits andelen av sådanakostnader som är avdragsgilla vid taxeringen. Vidare skall annanjuridisk person än sådan som avses i 6 S 1 mom. första stycket b) lagen(1947:577) om statlig förmögenhetsskatt lämna uppgift om delägares andel isamfällighetens behållna förmögenhet. Utgör samfälligheten icke särskildtaxeringsenhet, skall vid beräkning av den behållna förmögenheten värde avsådan samfälld egendom som ingår i de delä- 'Lagen omtryckt 1971:399. Senaste lydelse 2 Senaste lydelse 1975:264. Det åligger juridisk person, som förvaltarsamfällighet, att till ledning vid inkomst- och förmögenhetstaxering varje årutan anmaning lämna uppgift enligt följande. Sådan juridisk person som avses i53 ij 1 mom. första stycket O kommunalskattelagen (1928:370) skall lämnauppgift om utdelning till delägare. Uppgiften skall även innehålla upplysningi det avseende som behövs för tillämpning av 2! ; sisia stycket skogskontolagen(1954:142). Annan juridisk person skall lämna uppgift om delägares andel avintäkter och kostnader i samllilligheten. Uppgift behöver dock icke lämnas, omdelägares andel av ränteintäkt understiger , och ej heller om andelenav intäkt av annat slag understiger sedan därifrån avdragitsandelen av sådana kostnader som är avdragsgilla vid taxeringen.Vidare skall annan juridisk person än sådan som avses i 6 S 1 mom. förstastycket b) lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt lämna uppgift om delägaresandel i samfällighetens behållna förmögenhet. Utgör samfälligheten ickesärskild taxeringsenhet, skall vid beräkning av den behållna förmögenhetenvärde av sådan samfälld egendom som ingår i de delä-av lagens rubrik 1974:773, SkU 1978/79:10 10 gandefastigheternas taxeringsvärde gande fastigheternas taxeringsvärde ej inräknas. Uppgift behöver dock ej inräknas. Uppgift behöver dock icke lämnas, om den del av samfäl- icke lämnas, om den del av samfäl lighetens behållna förmögenhet som lighetens behållna förmögenhet som belöper på fastighet understiger belöper på fastighet understiger . Uppgift skall avfattas på blankett enligtfastställt formulär och avlämnas under taxeringsåret iden ordning som gäller för avlämnande av självdeklaration. Senast nämnda dagskall vidare till delägare översändas ett exemplar av uppgiften eller denne eljestunderrättas om innehållet i uppgiften. Denna lag träder i kraft efter den dag,då lagen enligt uppgift på den har utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling. 1 motionen 1978/79:4 av m. fi. (s)hemställs att beslutar avslå 1. den föreslagna lagen om ändring ikommunalskatteiagen (1928:370). 2. den föreslagna lagen om ändring i skogskontolagen(1954:142), 3. den föreslagna lagen om ändring i taxeringslagen(1956:623). Vid riksdag genomfördes vissa ändringar avskogsbeskattningsreglerna i syfte alt underlätta jordbrukets och skogsbruketsyttre rationalisering. a. att den som vid jorddelningsförrättning ålagts betalaskogslikvid och gjort uttag av skog erhöll möjlighet att göra avdrag förvärdeminskning av skog upp till ett belopp motsvarande skogslikviden utan attförebringa utredning om den kvarvarande skogens värde. Avsikten med dennabestämmelse var att den som vid laga skifte eller ägoutbyte fått ett område sigtillskiftat med bättre eller mera skog än han lämnat ifrån sig och därförblivit ålagd att betala skogslikvid skulle kunna finansiera likviden genom attta ut skog utan att underkastas beskattning. Enförutsättning för all utnyttja den särskilda avdragsrätten var - förutom attfastighetsägaren blivit ålagd att betala skogslikvid - att skogsullaget gjordesinom en treårsperiod från det att lagakraftägande beslut om faststäUelse avförrättningen förelåg. Genom en lagändring bestämdes att avdragsrättenskulle gälla redan från tillträdet av de nya ägolotterna. SkU 1978/79:10 11 Enligt den fastighetsbildningslag som den 1 januari1972 ersatt den tidigare gällande jorddelningslagen skall tillträde av ny marki samband med fastighetsreglering äga rum vid lidpunki somfasiighetsbildningsmyndighei bestämmer eller, om tillträdestid intebestämis,när uppgift om fastighetsregleringen införts i fasiighetsregistret. Innantillträde sker skall fastighetsbildningsbeslutet ha vunnit laga kraft. Enligtjorddelningslagen kunde en tidigare tillträdesdag avtalas mellan parterna, enmöjlighet som slopats. 1en framställning till budgetdepartementet framhöll Lantbrukarnasskattedelegation att efter fastighetsbildningslagens tillkomst osäkerhet kommitatt råda om hur reglerna, främst uttrycket tillträde av mark, skall tolkas vidbeskattningen och att detta medfört en bristande enhetlighet vid tillämpningenav skattereglerna. Om man ville tillgodose lagstiftarens syfte med densärskilda avdragsrätten, som ju var att underlätta jord- och skogsbrukets yttrerationalisering, borde - menade delegationen -beskattningsreglerna anpassastill det förfaringssätt som visat sig lämpligt vid fastighetsregleringar.Delegationen begärde därför vissa ändringar av skattebestämmelserna. Förslageni propositionen bygger bl. a. på skattedelegationens framställning och innebäri princip ett bifall till denna. Som förutsättning för avdrag enligtspecialregeln skall enligt propositionen gälla all skogsullagen gjorts efterdet att den skattskyldige sökt fastighetsbildning. Vidare skall uttagen haskett antingen efter den tillträdestidpunkt som fastighetsbildningsmyndighetenbestämt eller efter den tidigare tidpunkt för tillträde som gäller enligt ettav den skattskyldige ingånget skriftligt avtal. Avdragsrätt förutsätter inteatt fastighetsbildningsmyhdigheten meddelat beslut i ersättningsfrågan utanskall inträda redan vid den tidigare tidpunkt då den skattskyldige skriftligenåtagit sig att betala skogslikvid. 1 propositionen föreslås också en jämkningav sluttidpunkten för de förmånsbehandlade skOgsuttagen och en ändring avskogskontolagen så att denna korresponderar med den föreslagna specialregeln. 1motionen 1978/79:4 yrkas avslag på propositionen. Motionärema pekar på attframställningen från Lantbrukarnas skattedelegation vid remissbehandlingenfått ett blandat mottagande. De erinrar om att det för en fastighetsägare frånavdragssynpunkt ställer sig förmånligare att förvärva tillskottsskog genomfastighetsreglering än genom vanligt köp och att fastighetsregleringsinstitutetdärför kommit att utnyttjas av rena skatteskäl. Ett genomförande avskaltedelegationens förslag skulle - menar motionärerna - ytterligareunderstryka den skattefavör en fastighetsägare har som utökar sitt skogsinnehavgenom fastighetsreglering i stället för genom köp. Motionärerna anser att detbör råda överensstämmelse mellan den civilrättsliga och den skatterättsligalagstiftningen på området och att ett ställningstagande till de problemskattedelegationen aktualiserat bör ske först i samband med att man behandlarden framtida skogsbeskattningen i dess helhet. SkU 1978/79:10 12 Såväl de remissinstanser som har särskilderfarenhet av fastighetsbildning som fiertalet av de myndigheter som har altiaktta det allmännas intresse vid beskattningen har vid remissbehandlingen avskaltedelegationens förslag, från skilda utgångspunkter, kritiserat densärskilda avdragsregeln i dess nuvarande utformning. Det har å ena sidan gjortsgällande att osäkerheten om vad som efter fasiighetsbildningslagens tillkomstskall anses tillämpligt i fråga om skogsvärdeminskningsavdrag vid fastighetsregleringoch den bristande enhetligheten i tolkningen av bestämmelserna kommit att verkahämmande på den yttre rationaliseringen inom jordbruket och skogsbruket. Åandra sidan har från fiskala myndigheter framhållits att den särskildaavdragsrätten i ökande omfattning utnyttjas för att uppnå omotiveradeskattelättnader. Avredogörelsen i propositionen för bl. a. vissa myndigheters uttalanden medanledning av skattedelegationens framställning framgår enligt utskottetsmening att fastighetsbildningslagens regler om tillträde kommit att leda tillresultat som är mindre önskvärda från raiionaliseringssy npunkt och även iövrigt otillfredsställande för såväl myndigheter som enskilda. Förslagen ipropositionen har - som departementschefen framhåller - tillkommit uteslutandeför att inom ramen för den nuvarande principiella utformningen av avdragsrätlenfå en enhetlig tillämpning av bestämmelserna. Med hänsyn härtill och till vaddepartementschefen i övrigt anfört anser utskottet sig böra tillstyrka bifalltill propositionen. Utskottetär medvetet om att gällande beskattningsregler i vissa fall utnyttjas på ettsätt som inte varit avsett vid reglernas tillkomst.