bet · G201FiU34 · 1978-12-31 00:00:00 — a.med den övergripande principen att driften av större ADB-system bör ske inomvederbör-ande myndighet. Däremot finns möjligheter till mer begränsadsamverkan i en rad frågor och pä avgränsade verksamhetsområden av gemensamtintresse säsom samhällsplanering och utbildning. Dessa möjligheter till samverkanbör tas lill vara. Vidare berörs (kap. 13) några frägor av principiell artrörande ADB i statsförvaltningen som kan komma att föranleda ställningstagandenfrän statsmakternas sida men som med hänsyn till pågåendeutredningar eller av andr'a skäl inte nu behandlas. Organisationsfrågor (kap. 14) De regler för handläggning ochbeslirt i samband med utveckling av ADB-system som jag presenter'ar i dettaärende innebär att större invesie-r'ingar i ADB-system vid flera tillfällenskall prövas av regeringen. Vidare kommer innehållet i anslagsframställningaravseende ADB-verksamhet och ADB-planer m.m. att granskas. Detsamma gällerverksamhetsberättelser från större datamaskincentraler. Initiativ kan behövatas med anledning här"av. Resurser och kompetens för detta mäste finnasinom depai"te-menten. För att bl. a. stödja arbetet inom departementensamt för alt följa de centrala rationaliseringsorganens och de ADB-användandemyndigheternas ai"bete behövs även särskilda resurser inombudgetdepartemenlet. Pä central myndigheisnivä svarar f n. statskontoret förstyrning och samordning i fräga om rationalisering och ADB i den civila delenav siats-för"valtningen. Det åligger statskontoret atl bl. a. la iniiiaiivlill i'ationalise-ringsälgärder och att svara för samordning avrationaliseringsverk-samheien. Statskontoret svarar vidare lör samordning ifräga om anskaffning och utnyttjande av ADB-iiiruslning inomstatsförvaltningen. FiU1978/79:34 11 Den arbets- och ansvarsfördelningoch de åtgärder som jag förordar går att genomföra inom ramen för nuvarandeorganisation pä central myndighetsnivå. Del är dock angeläget att få belyst ivad mån en ändrad organisation skulle vara alt föredia. Även flera andraförhållanden gör att del finns skäl att överväga nuvarande organisation. Jaghar därför tillkallat en särskild utredare för att se överorganisationen fördecentrala uppgifterna avseende rationalisering och ADB i statsförvaltningen. I första hand skall utredaren undersöka vilkaförbättringar som kan åstadkommas genom lelalivi begränsade förändringar. Ettminimum torde vara att statskontorets uppgifter klarare preciseras och atlförulsällningarna för verkets arbete i olika typer av frågor bättre anges. Enytteriigare tänkbar älgäid kan vara att knyta en nämnd e. d. till statskontoretsom bl. a. skulle ha till uppgifl att från olika synpunkter granska förslaglill nya eller ändrade ADB-syslem. En sädan nämnd skulle även vara en metod attförslärka politiskt förtroendevaldas insyn och inflytande i datafrågor. Även mer genomgripande förändringar bör dock prövas. 1alternativ som innebär alt nya myndigheter inrättas måste uppgifts- ochansvarsfördelningen mellan de olika myndigheterna noggrant klarläggas. Avslutningsvis behandlas frägan om ett dataråd e. d. förprincipiella och övergripande frägor när del gäller användningen av ADB. Ettorgan av den-' na typ skulle kunna fylla en viktig funktion. Eftersom en rad avde frågor som skulle behandlas i ett sädant råd - bl. a. frågorna om sårbarhet,sysselsättning och arbetsmiljö saml datateknikens effekter pä näringslivets utveckling- {. n. utreds, är det dock nu inte rätt tidpunkt att inrätta ett sådantorgan. Frägan påverkas också av den nyssnämnda utredningen av organisationenför de centrala myndighetsuppgifterna avseende rationalisering och ADB. Tankenpå ett dataråd bör prövas pä nytt i samband med att resrrliat av pägåendeutredningar kommer fram. Utskottet behandlar i detta sammanhang de väckta motionerna: 1978/79:571 av m.fl. (c) vari hemställs att hos regeringen anhåller om att enparlamentarisk utredning tillkallas för att utarbeta principer och riktlinjerför datateknikens utveckling och användning i enlighet med vad som anförts imotionen, 1978/79: 1109 av m.fl. (m) vari hemställs - med hänvisning till motiveringen i motionen 1978/79:1108 avsnittet Datorerna i samhället - att hos regeringen begär enöversyn av formerna för samordningen av statens dataverksamhet. Med anledning av propositionen har följande motionerväckts: FiU1978/79:34 12 1978/79: 2264 av () ochÄlvar () vari hemställs att som sin mening ger regeringentill känna 1. attpropositionsförslag om planering och styrning av den statliga ADB-användningenendast ses som temporära åtgärder i avvaktan på att beslut kan fattas omprinciper och riktlinjer för datafrågorna i samhället inkl. statsförvaltningen, 2. att viktigarebeslut om systeminvesteringar och tilldelning av medel till datamaskinfondenbör avgöras av i samband med budgetbesluten för resp. myndighetinkl. 3. atl regeringen böruppta överiäggningar med företrädare för landsting och kommuner om atlregionalt placera dataspecialister för alt utveckla den regionala och lokaladalakompetensen, 4. att frågan omregionala dalacentraler prövas i enlighet med vad som anförts i motionen, 5. att DAFA:stekniska och marknadsmässiga förutsättningar på olika dataområden bör utredas ienlighet med vad som anförts i motionen. 6. att en samladutbildningsplan för statliga ADB-användare bör redovisas, 7. atl ettplaneringsråd bör inrättas för att följa utvecklingen av det allmännadatanätet. 8. att utredningenav organisationen förde centrala myndighetsuppgifterna avseende ADB får enparlamentarisk representation saml att utredningen fär tilläggsdirektiv attnärmare pröva ett mera decentraliserat alternativ vad gällerupphandlingsverksamheten, 9. att vad som iövrigt anförts i motionen angående den statliga ADB-användningen läggs lillgrund för statsmakternas handlande, 1978/79:2321 av m.fl. (m) vari hemställs 1. att riksdagenhos regeringen begär att den hittillsvarande statliga ADB-användningen skallbli föremål för en experlgranskning med syfte att studera effekterna av ocheffektiviteten i statens hittillsvarande ADB-verksamhet, 2. att riksdagenhos regeringen begär att förslag skyndsamt framläggs syftande till en ökadpolitisk styrning av utvecklingen av nya ADB-system och inköp av ADB-utrustningi enlighet med vad som i motionen anförts, 3. att riksdagenhos regeringen begär tillsättandet av en utredning syftande till enbegränsning av statens engagemang inom datatjänstområdel, 4. att riksdagenhos regeringen begär förslag till utbyggd information och forskning inomADB-området, 5. att riksdagenhos regeringen begär förslag till en prissättning på informationsuttag ur statligaADB-system som svarar mot de verkliga kostnaderna, 1978/79: 2322 av m. fl. (s) varihemställs att 1. som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförs FiU1978/79:34 13 om den av regeringen lämnade redovisningen om användningenav ADB i statsförvaltningen, 2. avslår regeringens förslag om anslag till Informationtill statsmyndigheterna m. fl. om användning av automatisk databehandling istatsförvaltningen. 1978/79:2323 av m.fl. (s) varihemställs att 1. som sin meningger regeringen til! känna vad som i motionen anförs om inrättandet av ettdalaråd, 2. som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs om en parlamentariskutredning om datateknikens sårbarhets- och säkerhetsfrågor, 1978/79: 2324 av ()vari - sävitt nu är i fråga - hemställs atl beslutar 4. attbeträffande statens datamaskinfond uttala a. atl den nuvarande villkorslösa delegeringen börersättas av ett alter nativ som ger faktisk möjlighet att påverka utvecklingen, b. att den minst byråkratiska förbättringen torde vara attinrätta en särskild nämnd under statsrådsberedningen, som beslutar om vilka data utrustningsinköp som får belasta fonden, c. alt ansvaret för beslut om upphandlingar bör ankommapä respektive myndighet, d. att statskontorets kompetens och resurser påupphandlingsområdei bibehålls som stöd för myndigheterna och med statskontoret som obligato risk samrådspartner, 5. alt hosregeringen hemställa om en parlamentarisk utredning av principerna förrationaliseringsverksamhetens organisation inom statsförvaltningen, avstatskontorets organisation och verksamhet samt av riktlinjerna för upphandlingenav datautrustningen; denna utredning bör starta sitt arbete sä fort denpågående statskontorsöversynen avslutat sin verksamhet, 6. alt uttala attnyss nämnda, parlamentariska utredning fär i uppdrag alt inkomma medförslagomriktlinjer för DAFA:s framtid, om omfattningen av dess verksamhet och ombehovet av alt bibehålla myndigheten, 7. att uttala attdet i 1977 ärs budgetproposition nämnda förbudet för riksrevisionsverkel attverka inom områden där statskontoret är aktivi upphävs. 8. atl uttala attansvarsgränserna för myndigheternas dataverksamhel bör sammanfalla med de iövrigt uppdragna gränserna och alt vissa i motionen nämnda organ därför böravvecklas. 9. att avslä det ipropositionen ställda anslagsyrkandet. 1978/79: 2325 av m. (vpk) vari hemställs atl hos regeringen begär att en parlamentariskutredning tillsätts med uppdrag atl FiU1978/79:34 14 föreslå förbättringar och regler för den statligaADB-verksamheten med speciellt beaktande av vikten av ett avgörande inflytandepå systemens utformning och införande för den berörda personalen, minskadarbetsdelning i systemutvecklingsarbetet och bättre utnyttjande av datalogisktkunnande vid uppbyggnad av programsystem. Principiella synpunkter i fråga om fastställande avriktlinjer för ADB-verksamhet i statsförvaltningen Den proposition om användningen avADB i statsförvaltningen som förelagts utgör en principiellt hållen,sammanfattande beskrivning av de regler som gäller och de riktlinjer somtillämpas för automatisk dalabehandling i statsförvaltningen. Bedömningar avutvecklingstendenser och framgångsvägar redovisas också. Propositionen kan bl.a. ses som regeringens huvudsakliga ställningstaganden tilldatasamordningskommitténs betänkande ADB och samordning (SOU 1976:58). Ipropositionen begärs ett anslag om . för /80 tillInformation till statsmyndigheterna m. fl. om automatisk databehandling istatsförvaltningen. Föredraganden anför i propositionen att de frågor som tasupp inte är av den karaktären att de kräver ställningstaganden av föratt kunna föras vidare. Med hänsyn till den stora betydelse som användningen avADB har för statsförvaltningens funktionssätt och för samhällets verksamhetsamt mot bakgrund av den breda uppmärksamhet som har ägnatsADB-frågorna bör emellertid ges tillfälle att ta del av det anförda. Säväl detta uttalande från föredragandens sida som självautformningen av propositionen har mött invändningar i motionerna. I motionen 2322 konstateras att det är och bör förbli ettprivilegium för regeringen att själv bedöma vilket beslutsunderlag den ansersig behöva i olika frågor. bör därför inte genom beslut elleruttalanden binda vare sig den sittande eller kommande regeringen i deltahänseende. När det gäller frågor om exempelvis systemutformning och datordrifthade det enligt motionärerna emellertid varit önskvärt att hadeförelagts förslag från regeringen till vissa principiella ställningstaganden.Några förslag framläggs emellertid inte. anför motionärerna, som tolkarregeringens avsikt på det sättet att skulle komma att godta allt vadföredraganden anfört i den mån inte uttryckligen tar avstånd från detanförda. Ett sådant förfaringssätt anser motionärerna vara helt otillständigtgentemot . Enligt deras mening bör därför inte nu behandladen delgivna redovisningen i sak utan i stället bereda regeringen tillfälleatt återkomma med förslag i ärendet. I motionen2264 betonas att det för är väsentligt hur förvalt- FiU1978/79:34 15 ningen är uppbyggd och att den fungerar effektivt.Beslutsunderlag som tas fram inom myndigheterna bör vara avpassat så att detäven kan utgöra underlag för beslut. Motionärerna vill att man skallbetrakta propositionens förslag som temporära åtgärder i avvaktan på attprinciper och riktlinjer fastställs för datafrågorna i samhället i sin helhet,inklusive datorfrågorna i statsförvaltningen. Yrkandet i fråga bör ses isamband med yrkandet i motionen 571 som väckts av representanter för sammariksdagsparti. 1 denna motion framhävs sambandet mellan datapolitiken istatsförvaltningen och samhällets datapolitik i stort. Man begär alt enparlamentarisk utredning tillsätts för att utarbeta principer och riktlinjerför datateknikens utveckling och användning. I motionen 2324 betonas mycket kraftigt roll ifrågor rörande ADB i statsförvaltningen. Motionären invänder mot att regeringenendast gör en anmälan till och således tycks anse att intehar med att göra hur ADB används i statsförvaltningen. Huvudtexten är enligtmotionären skriven som om inte existerar. Enligt motionären måsteriksdagens skygghet inför datapolitiken minska. Dess plats måste vara den somregeringsform och parlamentarism föreskriver. Finans- ochkonstitutionsutskotten får utarbeta det datapolitiska beslutsunderlaget när nupropositionen inte tar upp denna fundamentala fräga, anför motionären. Dekonkreta förslag till ändringar i regeringsformen m.m. som föreslås i motionenhar överförts till för beredning. Utskottet vill först nägot beröra den principiella fråganom karaktären av det beslut bör fatta med anledning av propositionen,en frågeställning som rests i flera av de väckta motionerna. I motionen 2322påtalas riskerna för att ställningstagande - med den utformning propositionenshemställan fått - kan tolkas som att ställer sig bakom varje ipropositionen framförd synpunkt som inte uttryckligen kommenteras i Sambandmed riksdagsbehandlingen. Utskottet är angeläget om att utskottetsställningstaganden inte ges denna tolkning. Det är inte rimligt att riksdagenbehandlar en proposition av denna art annat än i stora drag och frånprincipiella utgångspunkter. En rad frägor av mindre vikt måste mednödvändighet föras ät sidan utan särskild behandling, vilket inte innebär attutskottet därmed ställer sig bakom varje meningsyttring i dessa frågor ipropositionen. I det följande avser utskottet att utöver behandlingen av någrahuvudlinjer i propositionen och av de frågor som väckts i motionernakoncentrera uppmärksamheten på möjligheter att på ett tillfredsställandesätt följa och påverka utvecklingen av ADB i statsförvaltningen. Det är, somframgått av det föregående, också den frågan som bildar tema i flertalet av deväckta motionerna. Enligt utskottets mening bör propositionen i första handbetraktas som en beskrivning av nuläget i fråga om automatisk databehandlinginom statsförvaltningen, en beskrivning vari redogjorts för de regler somgäller och de riktlinjer som tillämpas vid användningen av ADB. FiU1978/79:34 16 bedömningar av utvecklingstendenser och redovisas vissaåtgärder som bör vidtas. I takt med att ADB införts i större eller mindre gradvid snart sagt varje myndighet har det blivit allt svårare för att fäen samlad bild av i vilken grad och i vilken takt ADB förändrar myndigheternasorganisation och arbetssätt. Med hänsyn till de viktiga principfrågor som införandeav ADB ofta aktualiserar och med hänsyn tagen också till de betydande effektersom införande av ADB ofta har för medborgarna i deras egenskap av konsumenterav statligt producerade tjänster är del enligt utskottets synsätt rimligt attriksdagen i vissa lägen lämnas en sammanhängande redovisning av ADB istatsförvaltningen. I propositionen avi-ser'as alt i fortsättningen enredovisning avses bli lämnad i den bilaga till budgetpropositionen somavser för flera huvudtitlar gemensamma frågor. Utskottet finner det föreslagnaförfarandet ändamålsenligt. Utskottet kan konstatera att det att döma av de väcktamotionerna råder betydande enighet i fråga om vissa av de utgångspunkter ochhuvudlinjer som kan avläsas i propositionen. Dit hör den grundläggandeutgångspunkten att ADB är ett viktigt hjälpmedel i myndigheternas verksamhet,varvid ADB skall bidra lill att utnyttja tillgängliga resurser effektivareeller förbättra verksamheten i andra avseenden. Till de utgångspunkter varombetydande enighet synes råda hör också principen att ansvaret för användningenav ADB normalt bör knytas till den myndighet i vars verksamhet ADB användsliksom de i propositionen angivna huvudlinjerna för system-utvecklingsarbeteoch datordrift. Utskottet måste emellertid konstatera att påvissa av områdena är riktlinjerna mycket allmänt angivna, varför det kan varasvårt att få en uppfattning om hur de kommer att tillämpas. Det finns därföranledning att noga följa utvecklingen och vid behov precisera eller ompröva deangivna riktlinjerna. På andra områden saknas i huvudsak riktlinjer ipropositionen, bl. a. gäller detta frågor om hur allmänheten berörs, arbetsmiljöfrågor,effekter på sysselsättning och på de anställdas möjligheter till inflytande,frägor om utbildning och kompetensuppbyggnad. I propositionen påpekas attflertalet av dessa frågor är föremål för särskilda utredningar och altregeringen avser att redovisa sina ställningstaganden i takt med attutredningarna redovisar sina resultat. Utskottet finner det angelägel atl såsker, varvid den mer fullständiga bilden av ADB-verksamhetens förutsättningaroch verkningar i statsförvaltningen torde komma att framträda. De synpunkter av mer övergripande karaktär röranderiktlinjer för ADB i statsförvaltningen som utskottet här anfört bör gesregeringen till känna i anledning av vad som anförs i propositionen ochmotionerna 2264, 2322 och 2324 i nu berörda avsnitt. Styrning av ADB i statsförvaltningen 1 fråga om styrning av ADB istatsförvaltningen redovisas i propositionen bl. a. nya regler för handläggningav ADB-ärenden i samband med system- FiU1978/79:34 17 1 flera av motionerna påpekas dock attförslagen i propositionen vad gäller beslut om större och viktigareADB-proJekt skulle komma att leda till onödig byråkrati och minskat ansvar förmyndigheterna. Vidare anförs att roll i den föreslagnabeslutsordningen är oklar och att med denna beslutsordning kommer atti ökad grad få fatta konsekvensbeslut om medelstilldelning. Utskottet vill beträffande vad som sägs i dessa frågorinstämma i vad som understryks såväl i propositionen som i flera av motionerna,nämligen att det är angeläget att förbättra planeringen, styrningen och samordningenav ADB-användningen i statsförvaltningen. Utskottet vill i sammanhangetsärskilt framhålla nödvändigheten av att förbättra statsmakternas insyn ianvändningen av ADB och av att ge statsmakterna bättre möjligheter att påverkainriktningen av ADB-användningen. Detta kräver att statsmakterna kommer inredan i ett tidigt skede av belutsprocessen för större och viktigare projektoch att ett lämpligt utformat beslutsunderlag tas fram vid flera olikatillfällen. Vidare krävs att myndigheterna i sin planering tar hänsyn till attstatsmakterna kan komma att förändra förutsättningarna för ADB-proJektet. Sompåpekas såväl i propositionen som i flera av motionerna så kan emellertid enökad reglering i detta syfte medföra risk för byråkratisering. Utskottet ärmedvetet om att vissa sådana effekter kan vara svära att undgå om statsmakternavill få ett fastare grepp över utvecklingen. Regeringen bör emellertid varauppmärksam på dessa problem vid utformningen av beslutsprocessen. Enligt utskottets mening är det av stor vikt att dentilltänkta ordningen för beslut rörande ADB-projekt i statsförvaltningenutformas med hänsyn tagen till särskilda behov. bör gestillfälle att ta ställning till större och viktigare systeminvesteringar innanmer kostnadskrävande aktiviteter, som skulle riskera att inskränka riksdagenshandlingsfrihet vid dess ställningstagande, har inletts i ett ADB-projekt. Inormalfallet bör ställningstagande följa när resultatet av en s. k.huvudstudie föreligger, men innan systemkonstruktion påbörjats. Givetvis börriksdagen underställas ärendet på nytt för den händelse det fortsatta arbetetvisar att huvudstudiens förutsättningar förändrats i viktiga hänseenden.Utskottet vill också understryka det angelägna i att arbetet planeras så attbeslutstidpunkterna i så stor utsträckning som möjligt anpassas tillbudgetprocessen och till beslutsordningen i . Enligt propositionenbör medel för anskaffning av datautrustning även fortsättningsvis anvisassamlat till datamaskinfonden. Utskottet har ingen annan mening men villunderstryka vikten av att kostnaderna för datautrustning också redovisas ianslutning till redovisningen av budgetförslagen för respektive myndighet. Vad utskottet här anfört bör ges regeringen till känna.Ett tillkännagivande av denna art torde i huvudsak tillgodose sävälmotionen 2264 i vad avser yrkandet 2 som motionen 2321 i vad avser yrkandet 2. FiU1978/79:34 18 Utskottet avstyrker alt gör ettuttalande av den innebörd som föreslås i motionen 2324 yrkandet 4 i nu berörthänseende. Systemutveckling och datordriftens organisation Vad därefter gällersystemutvecklingen och dalordriftens organisation har utskottet redan i detföregående markerat sin anslutning till huvudprinciperna i propositionen.Normalt bör sålunda ansvaret för ADB-verksamheten ligga hos den myndighet somansvarar för verksamheten i övrigt. För datordriften bör eftersträvas attdriften blir specifik för myndigheten (dedi-ceiing) och atl en spridning avdiiflstiillena eftersträvas, inte minst i syfte att minska sårbarheten. 1 motionen 2324 begärs ett uttalande atl ansvarsgränsernaför myndigheternas dataverksamhet bör sammanfalla med de i övrigt uppdragnagränserna och att vissa i motionen nämnda organ därt'ör bör avvecklas. Utskottetavstyrker bifall till motionsyrkandet. I propositionen berörs inte enskildafrågor av den ari motionären lar upp. Del bör inte heller göra i nuförevarande sammanhang. Även om utskottet ovan ställt sig bakom principen omdedicering av datasystemen så kan i enskilda fall principen behöva vika förandra hänsyn. 1 motionen 2264 återfinns ett antal yrkanden som rörmöjligheterna att utveckla dalakunnandel och datakapaciteten regionalt. Sålundaföreslås att frågan om regionala datacentraler prövas och alt regeringen tarupp överläggningar med företrädare för landsting och kommuner om att regionaltplacera dataspecialister. Vikten av ökad utbildning på ADB-området understryksoch en samlad utbildningsplan för statliga ADB-användare begärs.Motionsyrkandena ligger såvitt utskottet kan finna väl i linje med vad somanförs i propositionen. Utvecklingen på dataområdet har på senare är gäll i denriktning motionärerna eftersträvar. Antalet dataspecialister ute i landet harökat. De riktlinjer för systemutveckling och datordrift som redovisas ipropositionen bör liksom vissa förslag i motionen 2264 ytterligare underlättaen regional spridning av datakunnande och datakapacitet. Också enligtutskottets mening spelar utbildningen en betydelsefull roll härvidlag. 1 förstahand bör det därvid ankomma på statens rationaliserings- ochutbildningsmyndigheier atl planera utbildningen. 1 fråga om det konkretayrkandet om överläggningar med kommunförbunden bör det noteras att kontakterfortlöpande äger rum mellan de centrala statliga rationaliseringsorganen ochkomniunför"bunden i dessa frågor. Det bör därför överlåtas på regeringenalt bedöma när och i vilka former kontakter av den art som föreslås i motionenbör tas. Vad utskottet i det föregående anfört rörandesystemutveckling och datordriftens organisation m. m. bör ges regeringen tillkänna. I flera motioner las den statliga dalaservicebyrån DAFAupp till diskussion. I motionen 2264 begärs utredning av DÄFA:s tekniska ochmarknadsmässiga förutsättningar och i rnotionen 2321 begärs en utredning syf- FiU1978/79:34 19 tände till en begränsning av statens engagemang inomdatatjänstomiådet. DAFA:s särställning utreds av den s.k. monopolutredningen.Förslag i frågan kan väntas . Det finns enligt utskottets meninganledning att avvakta resultatet av detta utredningsarbete innan beslut fattasom ytterligare utredningsarbete. Yrkandet på denna punkt avstyrks sålunda. Organisationsfrågor m. m. I samtliga de motioner som väcktsmed anledning av propositionen understryks behovet av ökatparlamentarikerinflytande över ADB-frägorna i stort.