bet · G201SkU37 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av motioner om avdragsreglerna för ökade levnadskostnader, m. m. Idetta betänkande behandlas motionerna 1978/79:414 av () och IngemarHallenius (c) vari hemställs alt beslutar atl ändring i anvisningarnatill kommunalskattelagen (1928:370) sker på det sätt som angivits i motionen,nämligen så att den som väljer övernattning i närheten av arbetet somalternativ till dagliga resor mellan bostad och arbetsplats bör ha rätt tillavdrag för denna extra bostadskostnad; 1978/79:579 av () vari hemställs attriksdagen hos regeringen hemställerom förslag till sådan ändring avkommunalskattelagen (1928:370) att resa till och från barndaghem i samband medarbetsresa fSr inräknas i den tidsvinst som avgör om rätt till avdrag förbilresa föreligger; 1978/79:831 av Per m. fl. (m) varihemställs atl hos regeringen begär översyn av reglerna om avdragsrätiför resor mellan arbetsplats och bostad på sätt som anges i motionen; 1978/79:839 av m. fl. (m) varihemställs att hos regeringen hemställer om översyn av reglerna föravdragsrätt för resor med bil mellan arbetsplats och bostad i syfte att nåkompensation för de högre bilkostnaderna i de fyra nordligaste länen; 1978/79:1142 av () och OweAndréasson (s) vari hemställs att hos regeringen begär en översyn avbestämmelserna för reseavdrag vid deklaration i enlighet med vad som anförts imotionen; 1978/79:1151 av () vari hemställsatt hos regeringen hemställer att tillämpningsföreskrifterna ändrasså att tidsvinsten genom nyttjandet av egen bil skall inkludera även den tidsom åtgår för atl lämna barn på daghem eller familjedaghem; 1978/79:1156 av () vari hemställsatt beslutar om slopande av redovisningskravet för rese- ochtraktamentsersättningar då dessa inte överstiger de statliga bestämmelserna, ienlighet med motionen, års självdeklaration; 1978/79:1715av () och () yrkandet 1 vari 1 1978/79. SkU 1978/79:37 2 hemställsatt beslutar att hos regeringen anhålla om vidtagande av åtgärdersyftande till införande vid inkomsttaxeringen av enhetliga värderingsgrunderför bilresekostnader; 1978/79:1718 av () vari hemställsatt hos regeringen begär översyn av bestämmelserna för veckopendlaresrätt att få avdrag vid inkomsttaxering för kostnader föranledda av dennesbostads- och arbetssituation. Gällandebestämmelser m. m. Den som gör tjänsteresor utanför sin vanligaverksamhetsort har enligt 33 § och punkt 3 av anvisningarna till 33 §kommunalskattelagen (1928:370)-KL - i regel rätt till avdrag för kostnaden försjälva resan och också för ökade levnadskostnader i form av kostnader förhotellrum, merkostnader för måltider m. m. Avdrag för ökade levnadskostnadermedges emellertid inte enbart på grund av att den skattskyldige har sitt arbetepå annan ort än den där han har sin bostad. Om han bosätter sig utanförarbetsorten eller tar anställning på annan ort än där han är bosatt, medgesavdrag endast om anställningen avser en kortare lid eller skall bedrivas påflera olika platser eller det av annan anledning inte kan ifrågasättas att hanskall flytta till arbetsorten. Vid s. k. dubbel bosättning kan avdrag medges omdet med tanke på makes förvärvsverksamhet, svårighet att anskaffa familjebostadeller annan jämförlig omständighet inteskäligen kan ifrågasättas att familjenskall flytta till den skaltskyldiges bostadsort. Omkostnadsersättning utgått gäller särskilda regler som är olika för statlig ochenskild tjänst (32 § 3 mom. och punkt 4 av anvisningarna till 32 § KL). Statligkostnadsersättning skall i regel inte las upp som inkomst. Avdrag får å andrasidan inte göras för motsvarande kostnader, även om dessa överstigerersättningen. I fråga om enskild tjänst är principen därmed att ersättningentas upp som inkomst och avdrag medges för omkostnaderna. Medstatlig kostnadsersättning jämställs motsvarande ersättning från kommuner,hushållningssällskap och skogsvårdsslyrelser. Även ersättning från andraoffentliga institutioner än de nu nämnda kan förklaras jämställd med statligatraktamenten. Enligt uttryckliga bestämmelser i punkt 5 av anvisningarna till32 § KL förstås med statlig resekostnads- och traktaments-ersättning vad somenligt resereglementet med flera författningar eller särskilt av regeringeneller vederbörande myndighet meddelat beslut utgår såsom resekostnads- ochtraktamentsersättning för förrättning i statens ärenden på annan ort änbostads- eller stationsorten. Beträffanderesekostnadsersättning i form av traktamente i enskild tjänst gäller särskildabestämmelser i punkt 3 av anvisningarna till 33 § KL. SkU1978/79:37 3 bestämmelser innebär alt de ökade levnadskostnaderna vidtjänsteresor utanför den vanliga verksamhetsorlen ulan närmare utredning skallanses ha uppgått till belopp motsvarande traktementet, dock högst till ett s.k. normalbelopp vilket förutsatts motsvara högsta dygnsiraktamente enligtstatens allmänna resereglemente. Normalbeloppet fastställs av () för varje kalenderår. Statlig eller myndighet är inte skyldig att lämnakontrolluppgift beträffande icke skattepliktig kostnadsersättning. Enskildarbetsgivare skall däremot i kontrolluppgift ge specificerade upplysningaromsamtliga förrättningar som arbetstagaren haft och detraktamentsbelopp som utgått. Traktamenten som inte överstiger . ellerinte avser får dock redovisas genomkryssmarkering, och detsamma gäller om dispens medgetis frånuppgiftsskyldigheien. Normalbeloppen för framgår av följande uppställning(RSV Dt 1979:2). Förrättningens an Avdrag Avdragets fördelning med Bo- Kost Diverse forsla 15dygnen av varje långtidsförrättning 155 55 95 from 16dygnet 93 33 57 mer än 4men ej mer än 10 timmari följd 31 - 31 mer än 10limmar i följd 62 - 62 RSV:s anvisningar Dt 1976:57 ochHandledning för taxering 1979 innehåller bl. a. riktlinjer i fråga om avdragför kostnad för hemresor till familjen. I viss utsträckning medges avdrag försådana resor vid sidan av de regler som gäller för övriga kostnadsfördyringarvid arbete utanför hemorten. Uppburna traktamenten anses vara avsedda alt täckai huvudsak endast merkostnader för uppehälle, men däremot inte utgifter förhemresor. Om traktamente utgått reduceras avdraget för hemresekostnader medhänsyn till inbesparingen i levnadskostnaderna på arbetsorten. Avdrag medges i regel för en resa var sjunde dag när avståndettill bostadsorten är högst , för en resa vid avståndsom inte överstiger (för dem som är bosatta inom länen Y, Z, AC och BD100 mil) och för en resa vid större avstånd. Avdrag medges vanligenendast för kostnaderna för resor med billigaste färdsätt - som regel medallmänna kommunikationer, men endast undanlagsvis med flyg. I* 1978/79. SkU 1978/79:37 4 därresa med allmänna färdmedel ställer sig uppenbart olämplig, exempelvis på grundav att lämpliga tågförbindelser saknas, kan det ifrågasättas att i ställetmedge avdrag för bilkostnader. Kostnaderna beräknas då till belopp per mil somanges i RSV:s föreskrifter om kostnader för bilresor mellan bostad ocharbetsplats. Traktamentsbeskaitningssakkunniga (B 1978:02) har ibörjan av 1978 fåll i uppdrag atl göra en genomgripande översyn avbeskattningsreglerna för traktamenten och resekostnadsersättningar. Hit höräven rätten till avdrag för kostnader i samband med resor utom verksamhetsortendå traktamente inte utgått. Det finns också en del näriiggande frågor somkommittén bör vara oförhindrad att ta upp. En sådan fråga gäller möjligheternaatt få avdrag för ökade levnadskostnader i sådana fall, där skaitskyldig hararbete på annan ort än där han och familjen är bosatt. Kommittén skall ävenpröva frågan om beskattning av olika slags reseförmåner som medges utan attfråga är om tjänsteresor i vanlig mening. Utskottet har vid senare års behandling avhithörande frågor avstyrkt framställda motionsyrkanden med hänvisning tillpågående eller planerat utredningsarbete, senast i sitt betänkande SkU1977/78:37. Bilresormellan bostad och arbetsplats Kostnader, som uppkommer på grund av all denskattskyldige har sitt arbete på annan ort än där han är bosatt, anses iprincip som en ej avdragsgill levnadskostnad. Enligt punkt 4 av anvisningarnatill 33 § KL medges emellertid avdrag för skälig kostnad för resor till ochfrån arbetsplatsen. utfärdar särskilda föreskrifterom detta avdrag. I fråga om bilresor till och från arbetet grundas dessaföreskrifter på följande principer, som antogs (prop. 1969:29, BeU1969:31). Avdraget skall beräknas enligt en schablon på grundval av genomsnittligakostnader för mindre bil. Hänsyn tas till kostnader, som direkt beror påvägsträckan (milbundna kostnader), och till övriga kostnader för bilen(årsbundna kostnader). De genomsnittliga årsbundna kostnaderna för en mindrebil fördelas mellan resor till och från arbetsplatsen och annan körning medhänsyn till en genomsnittlig åriig körsträcka mellan bostad och arbetsplats avI och privat I . I enlighet härmed beräknas avdraget för deårsbundna kostnaderna till 1/2 300 av årsbeloppei för sådana kostnader förvarje körd mil intill I . För körsträckor därutöver tas hänsyn endasttill milbundna kostnader. Om den privata körsträckan inte uppgår till 1 300 mileller om körsträckan till och från arbetet är längre eller kortare än 1 000 milinnebär schablonen atl en större del av de årsbundna kostnaderna hänförs tillprivatkörning än vad som skulle ha blivit fallet vid en direkt proportioneringmellan de olika slagen av körning. i ämnet taxering (RSV Dt SkU 1978/79:37 5 1978:20)innebär att som skälig kostnad i regel bör anses lägsta avgift för resor medtillgängligt allmänt kommunikationsmedel. Har den skattskyldige använt bil böremellertid skäligt avdrag medges för bilkostnaden om vägavståndet uppgår tillminst och om del av omständigheterna klart framgår, att användandetav bil i stället för allmänt kommunikationsmedel regelmässigt medför entidsvinst av sammanlagt för fram- och återresan. Vidberäkning av tidsvinsten bör hänsyn tas även till den lid, som går åt för altuppsöka parkeringsplats och gå till och från parkeringsplatsen saml till dentrafikiniensitel som råder vid den lid då resan företas. Däremot beaktas intetidsvinst som beror på att den skatlskyldige, i syfte atl undvika körning underrusningstid, kommer till eller lämnar arbetsplatsen (arbetsorten) vid annantidpunkt än vad som är motiverat med hänsyn till arbetstidens föriäggning. Förskattskyldig med flera fasta arbetsplatser eller med fiera arbetspass per dygnär det den sammanlagda tidsvinsten genom att använda bil mellan bostadoch arbetsplats som avses. Densom regelmässigt använder bil i tjänsten bör enligt föreskrifterna medgesavdrag för bilkostnader för resor mellan bostad och den fasta arbetsplatsenoavsett avståndet och tidsvinsten. Om allmänt kommunikationsmedel saknasgäller bl. a. att skäligt avdrag för bilkostnader medges oavsett tidsvinsten,om avståndet mellan bostaden och arbetsplatsen uppgår till . Somskäligt avdrag för bilkostnader anses - med vissa undantag - . för kördmil t. o. m. I och för körsträckor däröver . Omden skattskyldige uppbär ersättning av medåkande skall detta beaktas. Omnågon pågrundav handikappe. d. behöveranvändabil medgesavdrag för bilkostnadoavsett avståndet och tidsvinsten. Avdraget får i så fall - om det ärfördelaktigare - medges med den del av de faktiska bilkostnaderna som belöperpå körningar till och från arbetsplatsen. per mil t. o. m. 1 grundar sig som redan nämnts påkostnadsberäkningen för mindre bil vid en total körsträcka av 2 , varav1 för resor till och från arbetsplatsen. Som jämförelse kan nämnas atlförmånen av fri bil i tjänsten vid motsvarande körsträcka, 2 , enligtriksskatteverkets föreskrifter (RSV Dt 1978:29) utgör . i billigasteprisklass, motsvarande ca . per mil eller- i fråga om äldre bilar än1977 års modell - . Utskottet har i sitt betänkande SkU 1975/76:40 medhänvisning till pågående överväganden inom med anledning avtrak-lamenisbeskattningsutredningens förslag (SOU 1974:45), som innefattar bl.a. bilkostnader, och inom 1972 års skalteutredning avstyrkt motioner om utökadeavdragsmöjligheter för bilresor mellan bostad och arbetsplats. SkU 1978/79:37 6 Vid tidigare års behandling av frågor om avdrag förbilkostnader har bred enighet rått inom utskottet om alt schablonerna förbilkostnadsavdrag för resor till och från arbetet tar vederbörlig hänsyn äventill långa körsträckor och att en fördel praktiska taxeringsarbetet nödvändigschablonregel givetvis inte kan konstrueras så att den ger ett i alla lägenrättvisande resultat. Utskottet finner nu liksom tidigare atl del f n. saknasskäl atl föregripa kommande ställningstaganden på detta och näriiggande områdengenom atl nu besluta om större bilkostnadsavdrag vid långa avstånd eller fördem som är bosatta inom stödområden. 1 sammanhanget kan också påpekas alttrakta-menisbeskattningsutredningens förslag beträffande långa resor går imotsatt riktning mot vad som föreslås i motionerna. Med hänvisning till detanförda avstyrker utskottet motionerna 1975/76:711 och 1039, Närdet gäller tidsvinst genom bilresor mellan bostad och barndaghem har utskottetvid sin tidigare behandling av denna fråga framhållit att avdrag för kostnaderför tillsyn av barn medges i form av lorvärvsavdrag. Enligt utskottetsuppfattning saknas anledning att införa regler om att hänsyn skall tas tillresor till och från barndaghem vid beräkning av avdrag för resor mellan bostadoch arbetsplats. Mot beslutet reserverade sig utskottets(m)-ledamöter. Betänkandet godtogs av . Vidsenare års behandling av frågan har utskotiei (se SkU 1976/77:32 och1977/78:37) enhälligt avstyrkt motioner på detta område med hänvisning bl. a.till sina tidigare ställningstaganden och till att en omprövning härav böranstå i avvaktan på remissbehandlingen av skalteutrednings förslag. Av skatteutrednings slutbetänkande Översynav skattesystemet (SOU 1977:91 s. 223-225) framgår att det fannsnästan en miljon inkomsttagare som hade avdrag för resor till och från arbetetmed egen bil. Av dessa hade nära 58 96 avdrag överstigande 1 000 kr.Avdragsbeloppet för sådana bilresor uppgick då till 1 674 milj. kr. Avinkomsttagare med dessa bilavdrag hade en total körsträcka understigande500 mil och 85,9 96 en körsträcka understigande . beräknas1 200 000 inkomsttagare yrka avdrag med 3 600 milj. kr. Utredningen,som inte lägger fram något förslag om ändring av reglerna, anför bl. fanns ingen lagstadgad avdragsrätt förresa mellan bostad och arbetsplats. Sådan kostnad ansågs i allmänhet utgöraprivat levnadskostnad. Alltsedan avdragsrälten infördes har det debatteratslivligt om avdragels berättigande. Det har ofta framhållits att denna kostnadskulle utgöra ett slags boendekostnad och alt avdrag för resekostnader baraborde medges om det av olika skäl inte var möjligt att bosätta sig närmarearbetsplatsen. Deolika åsikterna huruvida resekostnaderna skall anses utgöra kostnader förfullgörande av tjänsten eller levnadskostnader beror naluriigtvis huvudsakligenpå alt man försöker göra en allmängiltig klassificering av kostnader som, pågrund av omständigheterna i det enskilda fallet, rätteligen borde höra till denena eller andra gruppen. Ofta kan dock antas alt dessa kostnader liggerlevnadskostnader myckel nära och även i viss mån är atl hänföra dit. SkU 1978/79:37 7 gälleri ännu högre grad när resorna företas med bil. Man har därför också varitangelägen om att inte medge avdrag med större belopp än som kan anses skäligt. Kostnaderför resor med bil mellan bostad och arbetsplats är således redan till sin natursådana atl någon exakt rättvisa och likformighet vid beskattningen inte gåratt upprätthålla. Del har därför också varit en naturlig följd all man iförenklingssyfte infört en schablonberäkning. Närdenna schablonmeiod infördes fanns det fortfarande många familjer som inte hadetillgång till egen bil. Utvecklingen har dock gått mycket fort i dettaavseende. Det kan därför med fog antas alt det stora antalet skattskyldiga, medavdrag för kostnader för bilresor mellan arbete och bostad, oberoende avarbetet, ändå skulle innehaft bil. Det kan därför ifrågasättas om inte numerade årsbundna bilkostnaderna nästan uteslutande bör anses utgöra privatalevnadskostnader. Avdrag skulle således bara medges för milbundna kostnader.Möjligen skulle denna åtgärd kunna kombineras med en något frikostigareberäkning av dessa kostnader. Förår 1979 skulle en sådan reform beräknas innebära att avdrag för de första 1 000milen medges med . i stället för . Del totalabilavdraget skulle beräknas minska med 1 150 milj. kr. från 3 600 till 2 450milj. Reformenskulle sålunda medföra betydande skatteintäkter. Å andra sidan skulle en sådanreform särskilt drabba skattskyldiga i glesbygd, vilka måste använda bil föratt kunna la sig till arbetet. Vidare skulle skillnaden mellan avdrag förkostnader för resor i tjänsten och kostnader för resor till och från arbetetöka betydligt. Gränsdragningen mellan dessa reseformer kan ibland vara relativtsvävande. Enligt vår mening vore det därför mindre lyckligt om skillnaderna iavdragshänseende ökade ytterligare. På dessa grunder anser vi atl reglerna omavdrag för kostnader för bilresor mellan bostad och arbetsplats f n. inte börändras. Gällande skatteregler beträffande ökadelevnadskostnader innebär i korthet att avdrag medges för de merkostnader somuppkommer under tjänsteresor utanförden vanliga verksamhetsorten. Den som tagitanställning på annan ort är däremot berättigad till avdrag endast om det inteskäligen kunnat ifrågasättas om han eller hans familj skulle ha flyttat tillanställningsorten, t. ex. om anställningen endast avsett eller omdet förelegat svårigheter au anskaffa familjebostad på anställningsorten. Vidsidan av dessa regler får enligt stadgad praxis avdrag göras för skälig kostnadför resor mellan arbetsorten och hemorten för besök av familjen. Omtraktamente eller annan kostnadsersättning utgått gäller särskilda regler.Kostnadsersättning som utgått i statlig eller skall inte tasupp som intäkt, och avdrag får då inte heller göras för motsvarande kostnader,I enskild tjänst däremot skall ersättningen tas upp till beskattning, menavdrag får i regel göras med motsvarande belopp om ersättningen ej överstigervad som anvisas av staten i motsvarande fall. I fråga om traktamenten gällersärskilda avdragsgränser som beräknas med utgångs- SkU 1978/79:37 8 punkti ett normalbelopp motsvarande det högsta statliga dygnstraktamentet, Imotionen 1156 yrkas att redovisningskravet i fråga om enskilda rese- ochtraktamentsersättningar slopas fr. o. m. taxering, under förutsättningatl ersättningen inte överstiger statlig ersättning i motsvarande fall.Motionären åberopar rättviseskäl och menar också att nuvarande regler medföronödigt byråkratiskt krångel. Medanledning av vad som anförs i motionen vill utskottet framhålla alt syftet medde angivna reglerna är alt så vitt möjligt likställa olikalöntagarkategorier vid beskattningen och att behålla möjligheternatill en viss kontroll. Utskottet är medvetet om att detta syfte inte uppnåsfullt ut, och reglerna kan kritiseras även i andra hänseenden. Härmed sammanhängandefrågor har emellertid redan uppmärksammats genom atttrakla-mentsbeskattningssakkunniga (B 1978:02) fått i uppdragatt göra en genomgripande översyn av beskattningsreglerna för traktamenten ochresekostnadsersättningar. Enligt direktiven för utredningen är det angelägetatt nya regler på detta område leder till så långt möjligt rättvisa ochlikformiga resultat, och kommittén skall också undersöka om det är möjligt attskapa spärrar mot missbruk. I den mån syftet med motionen inte kan ansestillgodosett genom detta utredningsarbete avstyrker utskottet motionen 1156. Motionerna 414, 831 och 1718 beröravdragsmöjligheterna för dem som pendlar mellan bostadsort och arbete. 1den förstnämnda motionen konstateras att avdrag medges för kostnader fördagliga resor till och från arbetsplatsen. Motionärerna anser att den sombegränsar dessa resekostnader genom att övernatta i närheten av arbetsplatsenbör få avdrag för den extra bostadskostnad som detta medför. Motionärerna imotionen 831 begär en översyn av reglerna om avdrag för hemresor i syfte attmedge långpendlare rätt till avdrag för den faktiska kostnaden för två hemresori månaden. F. n. medges endast avdrag för en hemresa med billigaste färdmedelom avståndet mellan arbetsorten och hemorten överstiger eller - för demsom är bosatta i vissa Norriandslän - . Syftet med yrkandet i motionen1718 är att få till stånd en mer allmän översyn av veckopendlaresavdragsmöjligheter för sina kostnadsfördyringar. Medanledning av vad som anförs i motionen 414 vill utskottet framhålla alt denskattskyldige är berättigad till avdrag för övernattningskoslnader m, m. isådana fall som anges i motionen, om det med tanke på makes förvärvsverksamhet,svårighet att anskaffa familjebostad eller annan jämföriig omständighet inteskäligen kan ifrågasättas att familjen skall flytta till den skattskyldiges bostadsort, Itraktamentsbeskattningssakkunnigas utredningsuppdrag ingår att ta upp reglernaom avdrag för ökade levnadskostnader vid arbete utanför hemorten. SkU 1978/79:37 9 Utskottetutgår från att samtliga i motionerna berörda problem rörande sådana kostnaderoch härmed sammanhängande frågor om resekostnader kommer att behandlas avutredningen. Utskottet finner därför att motionerna f n. inte påkallar någonåtgärd från sida och avstyrker bifall till motionerna 414, 831 och1718. RSV:s föreskrifter rörande avdrag för bilresormellan bostad och arbetsplats innebär att avdrag för bilkostnaderna under vissaförutsättningar medges med . per mil t. o. m. I och förkörsträckor därutöver med . Huvudprincipen är att vägavståndetskall uppgå till minst och att användandet av bil i stället förallmänt kommunikationsmedel regelmässigt skall medföra en tidsvinst av minst enoch per dag. Imotionerna 579 och 1151 yrkas att tidsåtgången för resor till och frånbarndaghem skall tas med vid bedömningen av möjligheterna till bilkostnadsavdragför resa till och från arbetsplatsen. Utskottethar vid tidigare års behandling av denna fråga framhållit att avdrag förkostnader för tillsyn av barn medges i form av förvärvsavdrag och att detenligt utskottets uppfattning saknas anledning att införa sådana regler somavses i motionerna. Utskottet vidhåller denna ståndpunkt och avstyrker såledesmotionerna 579 och 1151. motionen 839 yrkade översynen av reglerna har motiverats med att schablonenför bilkostnadsavdraget missgynnar den som har långa körsträckor och attreglerna bör ta hänsyn till alt bilkostnaderna är högre i Norrlandslänen än ilandet i övrigt. Denav motionärerna kritiserade schablonen innebär att de genomsnittligakostnaderna för mindre bil i sin helhet anses avdragsgilla till den del deberor på körd vägsträcka till och från arbetsplatsen och att avdrag medgesockså för den del av Övriga kostnader för bilen (årsbundna kostnader) somenligt schablonen belöper på körning till och från arbetet. Vid tidigare årsbehandling har inom utskottet rått bred enighet om att schablonen tarvederböriig hänsyn även till långa körsträckor. Ulskoitetvill erinra om alt skatteutredning (SOU 1977:91) diskuterat frågan ominte avdragsbeloppen borde begränsas, eftersom det stora flertaletskattskyldiga skulle ha bil oberoende av arbetet och ifrågavarandebilkostnader även av andra skäl i viss mån är att hänföra till privatalevnadskostnader. Med hänvisning till att en sådan reform särskilt skulledrabba skattskyldiga i glesbygd och till att skillnaden mellan avdrag förkostnader för resor i tjänsten och kostnader för resor till och från arbetet skulleöka betydligt har utredningen ansett att reglerna f n. inte bör ändras. Deskillnader i fråga om driftkostnader som kan påvisas mellan Norriands-länen ochlandet i övrigt bör enligt utskottets uppfattning i första hand angripas påannat sätt än genom olika avdragsregler i skilda delar av landet. Denna fråga uppmärksammas också av utredningen (H 1977:03) om SkU 1978/79:37 10 utjämningav regionala och lokala prisskillnader på eldningsolja och bensin, som hållerpå att avsluta sitt arbete. Med det anförda avstyrker utskottet motionen 839.