bet · G201AU21 · 1978-12-31 00:00:00 — En ökadrörlighet mellan branscher och inom regioner är som framhålls i moderatasamlingspartiets motion en förutsättning för att vårt lands tillgångar avkapital och arbetskraft skall kunna tillvaratas och att framtidsinriktade ochexpansiva företag skall kunna bidra till värt välstånd och vår sysselsättning. Politikenmåste alltså utformas så att den främjar rörligheten. De arbetsmarknadspolitiskainsatserna är därvid självfallet betydelsefulla, men även andra åtgärder måsteövervägas. Trygghetslagarna har på gott och ont haft konserverande effekter.Det är angeläget att vid den pågående översynen av den lagstiftningen man sökerkomma till rätta med nackdelar av tidigare berört slag. Dearbetsmarknadspolitiska stödformerna måste utformas med beaktande avrörlighetsaspekten. Enligt utskottets uppfattning bör som begärs imoderaternas motion 1535 regeringen från denna utgångspunkt och mot bakgrund avde senaste årens erfarenheter med förtur granska hur de arbetsmarknadspolitiskamedlen fungerat och föreslå åtgärder som främjar en effektiv arbetsmarknad. Meddet anförda har utskottet besvarat även motionen 1557 som inte bör föranledanågon åtgärd. dels att utskottets hemställan under 1 och 2 bortha följande lydelse: 2. beträffande åtgärder för ökad rörlighet påarbetsmarknaden att med bifall till motionen 1978/79: 1535 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 2.Samhällskontroll vid nedläggnmg av företag (mom. 3) avBengt , , , iSimrishamn, , och (alla s) somanser dels att den del av utskottets yttrande på s. 20som börjar "Förslaget har" och slutar "aktuellamotionsyrkandet" bort ha följande lydelse: Riksdagenhar tidigare avslagit liknande lagstiftningsyrkanden med motivering bl. a. attde nuvarande kanalerna för information mellan företag och samhälle ärtillräckliga. 5 1978/79.18 saml. AU 1978/79: 21 66 Socialdemokraterna har emellertid i motioner visatatt nuvarande informationssystem inte är heltäckande och att informationen närohka adressater. Även andra skäl talar för att samhället får möjligheter attmera effektivt påverka företagen i samband med överväganden om nedläggningar.Utvecklingen i svenskt näringsliv efter det senaste valet bekräftar förvissoriktigheten av denna slutsats. Utskottet delar alltså socialdemokraternasuppfattning att det finns ett uttalat behov av att samhällsorganen får lagligamöjligheter att ingripa vid företagsnedläggningar och driftinskränkningar avmer allvarlig art. Regeringen kan sägas vara helt beroende av företagensintresse och goda vilja att förhandlingsvägen nå en lösning som innebär att enomställning kan ske i socialt acceptabla former. Medhänvisning till det anförda anser utskottet att regeringen skyndsamt bör läggafram förslag till lagstiftning enligt de riktlinjer motionärerna redovisat.Vad utskottet anfört med anledning av motionen bör regeringen underrättas om. delsatt utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande samhällskontroll vid nedläggning avföretag att med bifall till motionen 1978/79: 1049, yrkandet 10, somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 3.Könskvotering inom arbetsmarknadspolitiken (mom. 5) avBengt , , , lohans-son iSimrishamn, , och (alla s) somanser dels att den del av utskottets yttirande på s. 21som börjar "Utskottet har" och slutar "av motionen" bort haföljande lydelse: Resultatenav könskvotering inom den regionalpolitiska stödverksamheten är uppmuntrande. Dettabör leda till att man nu går vidare och undersöker om liknande system kaninföras vid andra former av statligt stöd till företag, i första hand i sambandmed utbildning. Utskottet noterar också med tillfredsställelse att frågan omkvotering i samband med arbetsmarknadsutbildning har tagits upp av AMS och SÖi ett utarbetat jämställdhetsprogram. Jämställdhetsaspekternamåste på ett helt annat sätt än slå igenom i den personalutbildningsomi bedrivs inom företagen. Det är ett framsteg att detta efter påstötningarfrån socialdemokratiskt håll uppmärksammats i de föreskrifter som utfärdatsom den arbetsmarknadsutbildning i företag som bedrivs med stöd av den s. k.25-kronan. Den övervägande delen av personalutbildningen irtom företagen skerdock utan statligt stöd. Att den utbildningen har allvarliga brister från AU 1978/79: 21 67 jämställdhetssynpunkthar visats av utredningen om företagsutbildning i dess avgivnabetänkande. Möjligheter att styra denna utbildning i önskad riktning förutomgenom inflytande av de fackliga organisationerna kan öppnas om man inför ettsystem med utbildningsfonder. Utskottet återkommer i det följande tillfondfrågan. anfört med anledning av det aktuella yrkandet i motionen 1049 börregeringen underrättas om. delsatt utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse: 5. betr'äffande försök med könskvotering inomarbetsmarknadspolitiken att med bifall till motionen 1978/79: 1049,yrkandet 6, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 4.Arbetsmarknadspolitiska insatser inom jordbruket och trädgårdsnäringen (mom.9) avJan-Ivan , , och (alla c)som anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.24 börjar "Utskottet är" och på s. 25 slutar "ochträdgårdsnäringen" bort ha följande lydelse: Jordbruketoch trädgårdsnäringen karakteriseras av säsongmässiga variationer isysselsättningen. Möjligheterna att bereda personal fast anställning hela åretär därmed begränsade. I betydligt högre grad än vad som är fallet inom andranäringar måste jordbruks- och trädgårdsföretag anlita tillfällig arbetskraftunder högsäsong. Utskottet hälsar mot denna bakgrund med tillfredsställelse attdessa näringars arbetskraftsförhållanden utretts. Utskottettillstyrker utredningens förslag om en försöksverksamhet med kontantsysselsättningsstöd i syfte att ge de anställda bättre förutsättningar tillkontinuerlig anställning. Som framhålls i motionen 1046 itmebär ettgenomförande av förslaget att anställningstryggheten för den enskilde arbetstagarenförbättras och att nya arbetstillfällen skapas. Förslaget är även till förmänför den regionala balansen eftersom arbetstillfällena i stor utsträckningskulle konuna till stånd i regioner där man har särskildasysselsättningsproblem. Utskottetkan alltså inte godta departementschefens argument mot förslaget om kontantsysselsättningsstöd utan föreslår att utredningens förslag genomförs. Detsagda innebär att utskottet biträder motionen 1046 i motsvarande del. Beredskapsarbeteförekommer---- { utskottet) .- slutar AU 1978/79: 21 68 Utskottet anser i likhet med motionärerna attverksamheten med beredskapsarbeten inom' lantbrukssektorn och i övrigt pålandsbygden bör byggas ut. Inte minst de positiva erfarenheterna av denhittillsvarande verksamheten talar härför. Mot denna bakgrund kan utskottet, ilikhet med motionärerna, inte godta departementschefens restriktiva inställningtill beredskapsarbeten inom jordbruket. anfört med anledning av motionen 1046 bör regeringen underrättas om. m. fl. (c) vill i motionen 555 ha ett riksdagsuttalande med innebörd attberedskapsmedel skall kunna utgå för arbeten som inte kan finansieras genomrationaliseringsstöd o. d. Utskottet tar fasta på departementschefens uttalandei den frågan, som synes ligga i linje med vad motionärerna anför. Medhänvisning härtill behöver motionen inte föranleda någon åtgärd. Utövervad ovan sagts med anledning av motionen 1046 godkänner utskottet de ipropositionen föroirdade grunderna för åtgärder inom jordbruket ochträdgårdsnäringen. delsatt utskottets hemställan under 9'bort ha följande lydelse: 9. att med anledning avbudgetpropositionens förslag och med bifall till motionen 1978/79: 1046godkänner vad utskottet anfört om grunderna för åtgärder inom jordbruket ochträdgårdsnäringen. 5.Komplettering av liagen om anställningsskydd med definition av begreppetpraktik (mom. 12) avBengt , , , iSimrishamn, , och (alla s) somanser dels att den del av utskottets yttrande på s. 28som börjar "behandlade" och slutar "avstyrkssåledes"'bort ha följande lydelse: Somframhålls i den socialdemokratiska, motionen är begreppet praktik intedefinierat i anställningsskyddslagen eller i förarbetena till denna lag.Praktikbegreppet har tolkats på skiftande sätt. Det gör detangeläget att fastställa lagens innebörd på denna punkt, så att inte rådandeoklarhet, som LO påpekat, utnyttjas för att anställa ungdomar som s. k.praktikanter på otrygga och oförmånhga villkor. harlagt fram ett förslag till en strikt definition av praktikbegreppet. Förslagethar vunnit instämmanden från de flesta håll vid remissbehandlingen. Demateriella skälen för en lagändring är starka, och formellt sett är det frågaom ett enkelt ingrepp i lagen. Frågan skall därför inte behöva utredasytterligare, utan regeringen bör lägga fram förslag till lagändring. AU1978/79: 21 69 Utskottet är medvetet om att detockså är angeläget att kunna tillgodose behov av praktik- och korttidsanställningarsom faller utanför sysselsäitningsutredningens praktikbegrepp. Detta har bl.a. framhållits från AMS sida. Det finns emellertid goda möjligheter atttillgodose dessa behov på ett för aha parter tillfredsställande sätt, bl. a.genom det som benämns beredskapsarbeten i praktiksyfte. dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följandelydelse: 12. beträffande komplettering avlagen om anställningsskydd med definition av begreppet praktik alt riksdagenmed bifall till motionen 1978/79: 1049, yrkandet 1, som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Komplettering av främjandelagen med bestämmelser omobligatorisk praktik (mom. 13) av , , ,i , , och (alla s) som anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 29 som börjar "har" och slutar"avstyrker motionsyrkandet" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning att samhälletmåste få medel för att garantera ungdomar praktik, när denna ingår som en föreskrivendel i utbildningen. Mot den bakgrunden tillstyrker utskottet motionärernasförslag att främjandelagen skall ändras så att länsarbetsnämnderna fårbefogenhet att anskaffa de behövliga praktikplatserna. Regeringen bör snarastlägga fram förslag om denna lagändring. Vad utskottet anfört med anledning av motionen 1049 idenna del bör regeringen underrättas om. dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följandelydelse: 13. beträffande komplettering avfrämjandelagen med bestämmelser om obligatorisk praktik att medbifall till motionen 1978/79: 1049, yrkandet 2, som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Personalförstärkning till arbetsmarknadsverket (mom.20) av (), (), AllanGustafsson (c), (), tredje vice talmannen () och () som anser dels att den del av utskottetsyttrande pä s. 33 som börjar "Utskottet delar" och slutar"underrättas om" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att den personalförstärkning med 350tjänster som 6 1978/79. AU 1978/79: 21 70 föreslåsi propositionen är väl avvägd. Mot bakgrund av den strama utgiftsprövning sompräglar statsbudgeten är regeringens förslag ett uttryck för en starkprioritering av arbetsmarknadsverkets behov av personalförstärkning.Motionerna 667 och 2049 avstyrks därför i aktuella delar. delsatt utskottets hemställan under 20 bort ha följande lydelse: 20. beträffande personalförstärkning tillarbetsmarknadsverket att med avslag på motionerna 1978/79: 667,yrkandet 7, och 1978/79: 2049, yrkandet 1, bifaller propositionens förslag. 8.Personalfcirstärkning till arbetsmarknadsverket (mom. 20) avAlf Wennerfors (m) och () som anser dels att den del av utskottets yttrande pä s. 33som börjar "Utskottet delar" och slutar "underrättas om"bort ha följande lydelse: Utskottetvill först framhålla att arbetsförmedlingens verksamhet måste bli effektivare.Olika åtgärder bör sättas in för att man skall nå detta mål. Det är inte sagtatt en olcontrollerad påfyllnad av ny personal i förmedlingen är den rättametoden. har arbetsmarknadsverket tillförts 1 800 nyatjänster. AMS har i sin avgivna petita begärt en uppseendeväckandestor personalökning 1 025 nya tjänster. Enligt utskottets uppfattning är detofrånkomligt att man i det sammanhanget ställer sig frågan hur verket använt deomfattande personalresurser som verket fått tidigare . effektivitet förbättrats i proportion till det ökade antalet nya befattningshavareeller går en stor del av den nya kapaciteten åt till intern administration,framställning av onödig statistik etc? Det har såvitt känt inte gjorts någonutredning av dessa frågor. Det finns också andra tecken pä att organisationenfungerar mindre tillfredsställande, bl. a. den stora frånvaron bland deanställda. Utskottet har begärt att revisorer skall granskadessa frågor. I detta sammanhang vill utskottet också framhålla att detframstår som oklokt att ändra det nuvarande systemet för anlitande avarbetspsykologisk expertis. Att bygga in den verksamheten, som ärfristående och fungerar väl, i det stora verkets organisation är intevälbetänkt. uppfattning är det alltså angeläget att man på olika sättrationaliserar AMS verksamhet. ADB-tekniken är ett hjälpmedel som riksdagensenare under riksmcitet får ta ställning till. Utskottet vill i dettasammanhang endast peka på att det är angeläget att man vid introduktion av nyteknik och nya arbetsmetoder överväger alternativa möjligheter och att utanförståendekonsulter anlitas för att vid sidan av arbetet göra bedömningar. Enligt utskottetsuppfattning bör det inom ramen för nuvarande per- AU 1978/79: 21 71 sonalresurservara möjhgt att väsenthgt höja verkningsgraden inom arbetsmarknadsverket. Denorganisatoriska översyn som aviserats bör bedrivas skyndsamt och även i detsammanhanget bör utanförstående administrativ expertis anlitas för rådgivning. Närdet gäller att ta ställning till de aktuella kraven om personalförstärkningansluter sig utskottet till motionen 2049 i vilken förordas 200 nya tjänster.Detta tillskott i kombination med rationalisering av verksamheten i enlighetmed det ovan sagda bör kunna ge lika gott resultat som det höjda antal tjänsterregeringen begär med i princip oförändrade verksamhetsformer. Av det sagdaframgår att utskottet också avvisar det socialdemokratiska kravet omytterligare ett stort antal tjänster. delsatt utskottets hemställan under 20 bort ha följande lydelse: 20. beträffande personalförstärkning tillarbetsmarknadsverket att med avslag på propositionens förslag ochmotionen 1978/79:667, yrkandet 7, bifaller motionen 1978/79: 2049, yrkandet 1. Medelsanvisningunder anslaget Arbetsmarknadsservice (mom. 25) underförutsättning av bifall till reservationen 7 av (),(), (), (), tredje vicetalmannen () och () som anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 37som börjar "Det sammanlagda" och slutar ". "bort ha följande lydelse: Utskottethar tillstyrkt regeringens förslag att arbetsmarknadsverket skall tillföras 350nya tjänster. Med hänvisning till detta ställningstagande godtar utskottetbudgetpropositionens förslag till medelsberäkning. Som en konsekvens avtidigare ställningstaganden till förslagen i motionerna 667 och 2049 om ändringav regeringens förslag till personalökning avstyrker utskottet även yrkandenai de motionerna om ändring i anslaget. Detta bör föras upp med . delsatt utskottels hemställan under 25 bort ha följande lydelse: 25. att med bifall till propositionensförslag och med avslag pä motionerna 1978/79: 667, yrkandet 8, och 1978/79:2049, yrkandet 2, till Arbetsmarknadsservice för /80 anvisar enförslagsanslag av . Medelsanvisningunder anslaget Arbetsmarknadsservice (mom. 25) underförutsättning av bifall till reservationen 8 avAlf Wennerfors (m) och () som anser AU 1978/79: 21 72 dels att den del av utskottels yttrande på s. 37som börjar "Det sammanlagda" och slutar ". "bort ha följande lydelse: Utskottethar tillstyrkt förslaget i motionen 2049 av () och ArneAndersson i () att arbetsmarknadsverket skall tillföras 200 nyatjänster. Detta innebär att utskottet gått emot de förslag om ytterligaretjänster som förs fram i propositionen och motionen 667. Analogt med dettaställningstagande minskas anslagsbehovet med ca 20 milj. kr. i förhållande tillpropositionen. Motionärerna har därvid använt en sannolikt mer realistiskberäkningsmetod än i propositionen. Medhänvisning till det anförda och då propositionens medelsberäkning i övrigtgodtas bör anslaget föras upp med . delsatt utskottets hemställan under 25 bort ha följande lydelse: 25. beträffande medelsberäkningen tillArbetsinarknadsservice att med avslag på budgetpropositionens förslag och motionen 1978/79: 667, yrkandet 8, samt med bifall till motio nen 1978/79: 2049, yrkandet 2, till Arbetsmarknadsservice för /80 anvisar ett förslagsanslag av . Permanentning av bidraget till utbildning vid permitteringshot (mom. 26) avAlf Wennerfors (m) och () som anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 40som börjar "Utskottet delar" och slutar "motionen 2067"bort ha följande lydelse: Utskoitetdelar departementschefens uppfattning att försöksverksamheterna inomarbetsmarknadsutbildningen bör ses över. Självfallet bör den översynen ävenomfatta den s. k. 25-kronan, inte minst mot bakgrund av att det finns klaratecken som tyder på att detta bidrag använts på ett icke korrekt sätt.Utskottet stäUer sig följakthgen bakom yrkandet i motionen 2067 att beslut omatt införliva den s. k. 25-kronan i den permanenta arbetsmarknadspohtiskamedelsarsenalen inte bör fattas . Vad utskottet anfört med anledning avmotionen 2067 bör regeringen underrättas om. delsatt utskottets hemställan under 26 bort ha följande lydelse: 26. beträffande permanentning av bidraget tillutbildning vid per mitteringshot att med bifall till motionen 1978/79: 2067 samt med avslag på regeringens förslag som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Arbetsmarknadsutbildningenseffekter för den kvinnliga arbetskraf ten (mom. 28) avAlf Wennerfors (m) och () som anser AU1978/79: 21 73 dels att den del av utskottetsyttrande på s. 42 som börjar "Utskottet finner" och slutar "inomarbetsmarknadsutbildningen" bort ha följande lydelse: Generellt sett har kvinnor sämre yrkesutbildning än mänoch därför svårare att hävda sig på arbetsmarknaden. Arbetsmarknadsutbildningenär därför ett viktigt instrument att förbättra de kvinnliga arbetssökandenasställning på arbetsmarknaden. Utskottet instämmer med motionärerna frånmoderata samlingspartiet att det är angeläget alt arbetsmarknadsutbildningenseffekter för den kvinnliga arbetskraften klarläggs. Regeringen bör underrättas om vad utskottet anfört medanledning av motionen 1534 i denna del. dels att utskottets hemställan under 28 bort ha följandelydelse: 28. beträffandearbetsmarknadsutbildningens effekter för den kvinnliga arbetskraften attriksdagen med bifall till motionen 1978/79: 1534, yrkandet 2, som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. Barntillsyn inom arbetsmarknadsutbildningen(mom. 30) av , , ,i , , och (alla s) som anser dels alt den del av utskottetsyttrande på s. 43 som börjar "Utskottet vidhåller" och slutar"därför motionen" bort ha följande lydelse: Utskottet tillstyrker förslaget i den socialdemokratiskamotionen om barntillsyn i samband med arbetsmarknadsutbildning. Den försöksverksamhetsom finns med barntillsyn i samband med arbetsmarknadsutbildning bör ienlighet med motionen utvidgas att g'älla 'även de fall då föräldern ellerföräldrarna får sin utbildning inom den egna kommunen men underutbildningstiden måste bo ulanför hemorten. Den utvidgade försöksverksamhetenbör i enlighet med förslaget gälla i till ytvidden stora kommuner med långaavstånd till den centrala tätorten. Vad utskottet anfört bör regeringenunderrättas om. dels att utskottets hemställan under 30 bort ha följandelydelse: 30. beträffande barntillsyn inomarbetsmarknadsutbildningen att med bifall till motionen 1978/79:1049, yrkandet 8, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Vidgade försök med arbetsmarknadsutbildning föräldre arbetssö kande (mom. 33) av , , ,i , , och (alla s) som anser AU 1978/79: 21 74 dels att den del av utskottets yttrande på s. 45som börjar "Det socialdemokratiska" och slutar "därföravslås" bort ha följande lydelse: Somframgår av motionen är äldre arbetssökande klart underrepre-senterade inomarbetsmarknadsutbildningen. Detsamma gäller om medelålders kvinnor. Gjordaförsök att med särskilda åtgärder nä ut till dessa grupper har gett lovanderesultat. Man bör därför gå vidare med vidgade försök av det slag som skisserasi motionen 1049. Regeringen bör underrättas härom. delsatt utskonets hemställan under 33 bort ha följande lydelse: 33. beträffande vidgade försök medarbetsmarknadsutbildning för äldre arbetssökande att med bifall tillmotionen 1978/79: 1049, yrkandet 7, som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. 15.Bidrag till arbetsmarknadsutbildning (mom. 38) avAlf Wennerfors (m) och () som anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.46 börjar "Som framgår" och på s. 47 slutar "förarbetsmarknadsutbildning" bort ha följande lydelse: Somframgår av propositionen har regeringen med hänsyn till gjordakonjunkturbedömningar räknat med en viss minskad omfattning av arbetsmarknadsutbildningenunder nästa budgetår. Det är självfallet förenat med svårigheter att nu göraen definitiv bedömning av behovet av sådan utbildning för nästa budgetår.Utskottet delar emellertid motionärernas uppfattning att det finns anledningatt se mer optimistiskt på den närmaste framtiden än vad regeringen gör när detgäller behovet av arbetsmarknadspolitiska insatser. a. den kraftiganedgången av företagsutbildningen som redan kunnat noteras talar för detta.Mot denna bakgrund anser sig utskottet kunna godta det förslag om minskning avdet föreslagna anslaget med ca 200 milj. kr. som () ochKarl Leuchovius (m) för fram. Anslaget bör följaktligenföras u]5p med 1 . delsalt utskottets hemställan under 38 bort ha följande lydelse: 38. att med bifall till motionen 1978/79:2063 samt med avslag på budgetpropositionen i motsvarande del till Bidrag tillarbetsmarknadsutbildning för /80 anvisar ett anslag av . 16.Försök med nya former av planering av beredskapsarbeten (mom. 39) avBengt , , , AU 1978/79: 21 75 soni , , och (alla s) somanser dels att den del av utskottets yttrande på s. 53som börjar "Utskottet tog" och slutar "avstyrks därför"bort ha följande lydelse: Systemetför planering av beredskapsarbeten lider av stora brister. Det är angläget attfinna nya vägar att förbättra systemet. Utskottet ställer sig därför bakom detsocialdemokratiska motionsyrkandet om försök med nya planeringsformer. I dessaförsök avses ingå att länsarbetsnämnderna i vissa områden av landet skallkunna ålägga offentliga och privata arbetsgivare att upprätta och företeberedskapsarbetsplaner. För att försöksverksamheten skall kunna komma i gång säsnart som möjligt bör regeringen förelägga förslag till denrättsliga reglering av länsarbetsnämndernas befogenheter som erfordras.Regeringen bör underr'änas om vad utskottet anfört. delsatt utskottets hemställan under 39 bort ha följande lydelse: 39. beträffande försök med nya former av planeringav beredskapsarbeten att med bifall till motionen 1978/79: 1049,yrkandet 3 i motsvarande del, och yrkandet 4, som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. 17.Nya regler fiir tidsbegränsningar av beredskapsarbeten (mom, 40) avBengt Fageriund, , , iSimrishamn, , och (alla s) somanser dels att utskottets yttrande på s. 54 som börjar"Enligt utskottets" och slutar "någon åtgärd" bort haföljande lydelse: Somde socialdemokratiska motionärerna framhåller är de nuvarande tidsgränserna förberedskapsarbeten en svaghet i nuvarande system. Trots att behovet avberedskapsarbeten för ungdom står kvar under långa perioder planeras ochdimensioneras beredskapsarbetena för begränsad tid. Mot bakgrund av attbetydande sysselsättningssvårigheter för ungdomar med säkerhet kommer attkvarstå ännu , bör försök göras att förlänga tiden för praktik-och beredskapsarbeten.