bet · G201LU14 · 1978-12-31 00:00:00 — Lagstiftningen föranleddes av att 1912 ratificerade en iHaag 1905 avslutad konvention angående konflikter mellan olika lagar i fråga omvissa rättsverkningar av äktenskap. Enligt 1 § lag fick Kungl. Maj:trätt att under förutsättning av ömsesidighet LU 1978/79:14 10 förordnaatt i fråga om tillämpning av främmande stats lag de bestämmelser som meddelatsi lag och som var upptagna i skulle lända tillefterrättelse här i landet. Beträffande makars förmögenhetsförhållandenstadgas i lagen och konventionen att äktenskapets rättsverkningar i brist påavtal mellan makarna skall bestämmas av lagen i den stat mannen tillhörde vidtiden för äktenskapets ingående. Vidare gälleratt frågan huruvida makar f3rupprätta avtal om förmögenhetsförhållandena under äktenskapet eller ändra ellerupphäva ingångna avtal skall avgöras enligt lagen i makarnas hemland. Denrättsliga giltigheten av sådana avtal eller vilken verkan avtal kan ha skalldäremot bedömas enligt lagen i den stat mannen tillhörde vid tiden föräktenskapets ingående. Har avtalet slutits under äktenskapet tillämpas docklagen i makarnas hemland vid avtalets ingående. Sedanvissa stater tillträtt konventionen förordnade Kungl. Maj:t genom kungörelser1912 och 1929 med stöd av det ovannämnda bemyndigandet lag attbestämmelserna i lagen och konventionen skulle tillämpas i . Konventionenhar sedermera sagts upp av . Eftersom Ömsesidighetskravet lagi och med frånlräde är uppfyllt har regeringen 1977upphävt kungörelserna om tillämpningen av Haag-konventionen.Något upphävande av lag har däremot inte kommit till stånd. Lagen äremellertid inte längre direkt tillämplig i något fall. Det har dock ansetts attlagen än så länge ger uttryck för allmänna internationellt privaträttsligagrundsatser på området och därför fortfarande i viss mån är vägledande förrättstillämpningen (se NJA I 1970 s. 420 och prop. 1973:158 s. 24). Motionärernai de båda motionerna framhåller an lag kan leda till rättsföriusterför i bosatta kvinnor som är gifta med utländska medborgare och imotionen 1763 redovisas ett rättsfall som exempel härpå. I motionen 1758 anförsvidare att och lag måste anses strida mot det iF>J:s väridsaktionsplan intagna kapitlet om familjen i det modernasamhället. Motionärerna i den sistnämnda motionen hänvisar vidare till attkonventionen sagts upp av och anför att regeringen inte behöver ha detbemyndigande som lagen ger. Det framhålls också att lagen även om den inteformellt är tillämplig ändock i praktiken är av betydelse, eftersom dentillämpas analogiskt. 1likhet med motionärerna anser utskottet att de principer på vilka lagoch bygger måste anses i viss utsträckning strida mot enmodern syn på äktenskapet och jämställdheten mellan makar. En annan nackdel medlagen är att en tillämpning av de internationellt privaträttsliga normer somlagen och konventionen innehåller kan leda till otillfredsställande resultat idet enskilda fallet. Utskottet delar därför motionärernas uppfattning att detär angeläget att mera tidsenliga bestämmelser på området kommer tillstånd. Utskottet kan däremot inte ställa sig bakom förslaget i motionen 1758 omupphävande av lag. LU 1978/79:14 II meningkan nämligen inte lagen upphävas - och därmed även det regelsystem för lösandeav lagkonflikter i internationella äktenskapsmål som tillämpats - utanaU man härmed inför nya bestämmelser angående tillämplig lag i frågaom äktenskapels rättsverkningar. Att utforma nya regler på det aktuella områdetav den internationella privaträtten är, som framgår av motionärernas egnauttalanden, förenat med åtskilliga problem, vilka till stor del är av mycketkomplicerad beskaffenhet. Frågan om hur ett nytt regelsystem skall gestaltaskan därför lösas först efter ingående överväganden. Somredovisats i det föregående (s. 6 och 7) lade familjerättskommittén 1964 framförslag till ny lagstiftning om internationella rättsförhållanden rörandeäktenskap. Förslaget, såvitt det gällde förhållandet mellan makar, ledde intetill lagstiftning utan överiämnades genom tilläggsdirektiv tillfamiljelagssakkunniga för fortsatta överväganden. Enligt vad utskottet inhämtatkommer de sakkunniga att ta upp de internationellrättsliga frågorna rörandeäktenskap sedan det nu pågående arbetet beträffande GB:s reglerom äktenskapetsrättsverkningar avslutats. Med hänsyn till vad utskottet ovan anfört angåendeangelägenheten av att nya regler på området kommer till ståndförutsätter utskottet att utredningsarbetet bedrivs så skyndsamt som möjligt. Pågrund av det anförda anser utskottet att motionerna 1758 och 1763 inte börföranleda någon åtgärd. 1 motionen 2153 yrkas att hos regeringenskall hemställa om förslag omjuridiskt likställande av olika samlevnadsformer.Som motivering för yrkandet anförs att alla människor har behov av både närakänslomässiga kontakter och en vidare social gemenskap. Enligt motionärernamåste familjen bryta sin isolering och öppna sig utåt både för dess egen skulloch för alla dem som av olika skäl står utanför familjegemenskap. Alternativaformer för samlevnad och gemenskap måste enligt motionärerna likställas. 1fråga om olika former av samlevnad mellan två personer vill utskottet erinra omatt det är en central fråga för familjelagssakkunniga att ta ställning till hurdet framtida äktenskapsrättsliga regelsystemet -1, ex. regleringen av deekonomiska rättsverkningarna - skall återverka på det civilrättsligaförhållandet mellan andra samlevande par. Ett behov av korresponderanderättsregler föreligger inte bara i fråga om sådant varaktigt sammanboendemellan en ogift man och en ogift kvinna som till det yttre liknar ettäktenskap. De juridiska problemen är delvis desamma också vid sammanlevnadmellan två personer av samma kön eller mellan nära släktingar. De sakkunnigahar därför för avsikt att under den nu pågående etappen av sittutredningsarbete ta upp även rättsliga problem som aktualiseras vid vissa andrasamlevnadsformer än samlevnad mellan man och kvinna i äktenskap eller underäktenskapsliknande former. Det sagda innebär givetvis inte att alla problem medfamiljerättslig anknytning vid olika samlevnadsformer kommer att LU 1978/79:14 12 Som utskottet uttalat i samband med behandling avmotioner om homosexuell samlevnad (se LU 1975:8) flr problem som har ringaeller inget samband med familjelagssakkunnigas huvuduppgifter lösas i desammanhang där de naturiigen hör hemma. Beträffandesamlevnad mellan flera parter än två fSr sådana samlevnadsformer enligtutskottets mening anses ovanliga. Utskottet vidhåller vad utskottet år 1973uttalade med anledning av én motion om andra samlevnadsformer än mellan tvåpersoner (LU 1973:20 s. 116), nämligen att de uppenbart innehåller mycket avkonfliktstoff och komplikationer och inte bör bli föremål för några uttalandenfrån sida. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifall till motionen 2153. 1. beträffande pensionsförsäkringar att riksdagenavslår motionerna 1978/79:1196 och 1978/79:1202, 2. beträffande internationella rättsförhållandenrörande äktenskapets rättsverkningar att motionerna 1978/79:1758 och 1978/79:1763 inte föranleder någon vidare åtgärd, 3. beträffande juridiskt likställande av olikasamlevnadsformer att avslår motionen 1978/79:2153. Närvarande:Ivan (), (), ()*. ()*, (). ()*, (), (), (), (), (),(), ()', () och MargotHåkansson (fp). Ejnärvarande vid betänkandets justering. GOTAB 61600 Slockholm 1979