bet · G201UU33 · 1978-12-31 00:00:00 — delsmoiionen 1977/78:680 av m. fl. (vpk), vari föreslås 1. alt hos regeringen hemställer atl deöveriäggningar med svenska förelag som beställdes i beslut 1977genomförs med sikte på konkreta och snara åtgärder för atl minska derasverksamhel i , 2. atl hos regeringen hemsläller om enredogörelse för vad som åstadkommils i frågan, c/e/5 moiionen 1977/78:1914 av m. (vpk), yrkandei 7, såviu avser , nämligen 7.atl hos regeringen hemställer om förslag innebärande att svenskaföretag bör förbjudas att investera i och , dels moiionen 1978/79:590 av m. (vpk), yrkandet 5, nämligen 5.atl som sin mening ger regeringen till känna att lagen om förbud molnyinvesteringar i och bör utvidgas till atl gälla alllsvenskl ekonomiskt och tekniskt samarbete med , delsmotionen 1978/79:2678 av m. fl. (m), vari hemställs 1. alt uttalar alt, i överensstämmelse medtidigare praxis, svenska sanktioner eller sanklionsliknande åtgärder riktademot visst land skall bygga på av fattade beslut ellerrekommendationer, 2. atl beslutar att ge regeringen i uppdragatt uppta överläggningar med svenska företag om riktlinjer för svenskaförelags verksamhet i och , 3. att besluiar avslå regeringensproposition, dels motionen 1978/79:2679 av ochHåkan (båda m), vari hemställs 1. att avslår propositionen 1978/79:196, 2. att, om förslagel under punki I icke vinnerriksdagens bifall, a) beslutaratl stryka rekvisiletunderlåtenhet ur lagförslagets I § punkterna 3 och 4 samt godkänner vad somanförts i motionen rörande straffansvar för svenskl moderbolag, b) hos regeringen begär att förslag skyndsamt framläggs tilllagstiftning rörande ersättning för förelag som lidit föriust lill följd av nuförevarande lagförslag, c) beslutar alt fängelse i högsl sex månaderskall kunna följa på uppsåtligt brott mot lagen och alt endast böter skallkunna följa på gärning som skett av grov oaktsamhet. UU 1978/79:33 d) avslår lagförslagels 8 § och hosregeringen hemställer om förslag lill reglering i denna del i enlighel med vad som anförts i motionen, e) beslutarall lagen skall träda i kraft den . dels motionen 1978/79:2680av m. fl. (vpk), vari föreslås att antar följande sommotionärernas förslag betecknade förslag lill lag: Lag om förbud motinvesteringar i 1§ Svensk juridisk person får inte 1. mot vederlag förvärva rörelse som drivs iSydafrika eller eller del av sådan rörelse, 2. mot vederlag förvärva aktie eller andel isydafrikanskt eller namibiskl förelag eller obligation eller 1** Riksdagen1978/79. Lag om ekonomisk bojkott av Härigenom föreskrivs följande. Svenskmedborgare eller juridisk person får inle 1. själv eller genom utländskt dotterföretag drivaeller förvärva rörelse eller del av rörelse i eller , 2. själv eller genom utländskt dotterföretag drivahandel med varor eller tjänster heh eller delvis tillverkade i ellerNamibia eller av heh eller delvis ägt dotterföretag till sydafrikanskt ellernamibiskl företag. Ej heller får svensk medborgare eller juridisk person själveller genom utländskl dotterföretag försälja eller medverka tillförsäljning avvaror eller tjänster till eller , 3. själv eller genom utländskt dotterföretaggenompatent, licenser eller annat sådant förfarande överföra eller bidra till attöverföra teknologi eller teknologiskt kunnande till eller , 4. själv eller genom utländskl dotterföretagbedrivajlygfart eller skeppsfart till eller , 5. själv eller genom utländskt dotterföretag förvärvaaktie eller andel i sydafrikanskt eller namibiskl förelag annan för den allmänna omsällning-en avseddskuldförbindelse som sådani förelag ulfärdal, ge sådant förelag lillskoii av pengareller annan egendom som är avsedd att användas i dess verksamhet, ge sådani förelag penninglån eller annan kredil med enlöptid , eller ställa säkerhet för sådani förelags skulder med en löptidöver . 3. genomhandling eller underlåtenhet bidra till att åtgärd som anges i 1 eller 2vidtas av utländskt dotteijöre-tag, 4. genom handlingeller underlåtenhet bidra lill anskaffning av anläggningstillgångar i sydafrikanskteller namibiskl dollerföreiag. Med dollerföreiag avses juridisk person belräffande vilkensvensk juridisk person direkl eller genom annan juridisk person på grund avaklie- eller andelsinnehav eller avtal har ell bestämmande inflytande och enbelydande andel i resullaiet av verksamheten. eller obligalion eller annan för den allmänna omsällningenavsedd skuldförbindelse som sådani företag ulfärdal, ge sådant förelag tillskott av pengar eller annanegendom. ge sådani förelag penninglån ellerannan kredil, eller ställa säkerhet för sådani förelagsskulder. Vad som här sagts om sydafrikanskt eller namibiskl företag gällerockså den sydafrikanska staten och dess myndigheter. 6. genom handling eller underlåtenhetbidra lill anskaffning av anläggningstillgångar i sydafrikanskt ellernamibiskl dotterföretag. avses juridisk person belräffande vilkensvensk juridisk person direkt eller genom annan juridisk person på grund avaklie- eller andelsinnehav eller avial har elt bestämmande inflytande och enbelydande andel i resullalel av verksamheten. Som dotterföretag räknas i dennalag också ombud eller så kallad bulvan. Svensk juridisk person som själv eller genom utländsktdotterföretag driver rörelse i eller skall upprättainvesteringsplan för denna rörelse med angivande UU 1978/79:33 Regeringen bemyndigas alt meddelanärmare föreskrifter om sådan plan. Svensk Juridisk person som själveller genom utländskt dotterföretag driver rörelse i eller Namibiaskall till regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer redovisahur verksamheten i dessa länder utvecklas. Redovisningen skall avse produktion,omsättning, antal anställda, företagna Investeringar och andra sådanaförhållanden som har betyde/se för kontroll av efterlevnaden av denna lag.Regeringen bemyndigas att meddela närmare föreskrifter om sådan redovisning. Regeringen kan rör visst fall medge undanlag från 1 §.Sådani undantag tår dock endast avse sådan svensk Juridisk person, som vidikraftträdandet av denna lag själv eller genom utländskt dotterföretag driverrörelse i eller . Medgivande får avse viss investering eller investeringar ivisst företag . Undantag får inte göra det möjligt för sökanden atlutvidga sin verksamhet i eller . Medgivande får återkallas eller ändras om de uppgifter påvilka del grundals var oriktiga. Regeringen kan för visst fall medge undantag från 1 §.Sådani undanlag tår endasl avse handel med befrielserörelse eller fackföreningsom bekämpar rasförtrycket i och makt över ellerhandel med område som står under sådan befrielserörelses kontroll om den skermed befrielserörelsens uttryckliga samtycke. Med befrielserörelse eller fackförening avses här ANC,SWAPO och SACTU. Medgivande sto//återkallas om de uppgifter på vilka detgrundals var oriktiga. Svensk medborgare eller juridiskperson som själv eller genom utländskt dotterföretag nu driver rörelse i Sydaf- UU 1978/79:33 rika eller skall från denna lagsikraftträdande ha avyttrat eller avvecklat egendomen eller verksamheten. Regeringen får utan hinder av 1 § medge svensk juridiskperson, som före ikraftträdandet av denna lag har förbundit sig att inteutvidga sin verk samhet i eller , rätt tills vidare attersätta utrangerad, avyttrad eller förlorad anläggningstillgång. Medgivandetfår återkallas om verksamheten utvidgas eller eljest särskilda skäl föreligger. Den som bryter mot 1 § döms, om gärningen skettuppsålligen, lill iöfe/-eller fängelse i högst Ivå år eller, om gärningen skettav grov oaktsamhet, lill böter eller fängelse . I ringa fallskall ej dömas ull ansvar. För anstiftan av eller medhjälp lill brott mol / § döms ejtill ansvar. Den som underlåter att fullgöraskyldighet enligt 2 eller 3 § döms till böter. Den som bryter mol 1 eller 3 § döms, om gärningen skettuppsålligen, lill fängelse i högsl ivå år eller, om gärningen skett av grovoaktsamhet lill böter eller fängelse i högsl , I ringa fall dömstill böter. Föransliftan f///eller medhjälp till brott mot lagen dömstill föngelse i högst . Den som, för atl medges undantag enligt 2 §, lämnaroriktig uppgift döms till fängelse i högst . Svensk medborgare, vilken som föreirädare för juridiskperson har utom riket brutit mot 1 §, döms efter denna lag och vid svenskdomstol, även om 2 kap. 2 eller 3 § ej är tillämplig. Svensk medborgare, vilken som föreirädare för juridiskperson har utom riket brutit mol 1 §, döms efter denna lag och vid svenskdomstol, även om 2 kap. 2 eller 3 § ej är tillämplig. Utbyte av brott enligl denna lag skall förklarasförverkat, om det ej är uppenbart obilligt. Egendom som använts såsom hjälpmedel vid brott enligldenna lag kan förklaras förverkad, om det är påkallat lill förebyggande avbrott eller eljest särskilda skäl föreligger. Delsamma gäller egendom medvilken tagils befallning som utgör brott enligl denna lag, I stället föregendomen kan dess värde förklaras förverkat. Utbyte av brott enligl denna lag skall förklarasförverkat. Egendom som använts såsomhjälpmedel vid brott enligl denna lag kan förklaras förverkad, om del ärpåkallat lill förebyggande av brott eller eljest särskilda skäl föreligger.Detsamma gäller egendom med vilken lagils befallning som ulgör broii enligldenna lag, I siällel för egendomen kan dess värde förklaras förverkal. Åtal för brott enligt denna lag får väckas endasl efterförordnande av regeringen eller den regeringen bemyndigar. Åtal för brott enligt denna lag får väckas endasl efterförordnande av regeringen eller den regeringen bemyndigar. Denna lag träder i kraft . Denna lag träder i kraft . 1 den under förra riksmölel väcktavpk-molionen 1977/78:680 föreslogs dels att hos regeringen skullehemställa att de överläggningar med svenska företag som beställdes i riksdagensbeslut skulle genomföras med sikte på konkrela och snara ålgärderför alt minska deras verksamhet i , dels all hos regeringenskulle hemslälla om en redogörelse för vad som åstadkommits i denna fråga. Som framgått av bakgrundsredogörelsen i inledningen tillföreliggande belänkande lillsalle regeringen en särskildutredningsman för att överiägga med närmast berörda svenska företag om möjligheternaau åsladkomma en frivillig begränsning av deras verksamhet i Sydafrika.Resultatet av dessa överläggningar redovisades i elt offentligtuiredningsbe-länkande, som avlämnades . Sedermera har dessutom bådeSydafrikautredningen och företrädare för regeringen haft överiäggningar medberörda företag i samma syfte, dock utan all uppnå del eftersträvade målet altta lill stånd en frivillig begränsning. De nuakluella motionsyrkandena har därmed tillgodoseits. UU 1978/79:33 18 numerainte påfordrar någon åtgärd från sida,avslyrks moiionen i fråga. Detsammagäller yrkandei 7 i en annan vpk-molion vid föregående , nämligenmoiionen 1977/78:1914, i den del som yrkandet i fråga hänförsig till Sydafrika.I detla yrkande föreslogs all hos regeringen skulle hemslälla omförslag innebärande all svenska förelag bör förbjudas all investera i bl. Förslag av denna innebörd har numera framlagts för . underallmänna motionstiden iår väcktavpk-motionen 1978/79:590, som avser olika former av slöd lill befrielsekampen isödra , har bl. a. yrkats alt den då förulskickade lagen om förbud molnyinvesteringar i och borde ulvidgas lill alt omfalla alllsvenskt ekonomiskt och tekniskt samarbete med . 1 den med anledning avden sedermera framlagda proposilionen 1978/79:196 med förslag till lag omförbud mol investeringar i och väckta vpk-molionen 2680återkommer motionärerna till del återgivna förslagel i sin moiion 590 mengör del i form av ett eget lagförslag som lar sikte på en lolalekonomisk bojkolt och ell avvecklande av alla ekonomiska band mellan Sverigeoch . Enligl motionärerna bör lagen således utsträckas till atl gällaäven handel, luftfart och sjöfart, överföring av teknologi m. m. Ulskottelavslyrker dessa förslag, bl. a. därför all så vittsyftande bojkott-åtgärderskulle strida mot olika internationella åtaganden av vilka är bundet,l. ex. del allmänna tull- och handelsavtalet (). Del i proposilionenföreslagna invesieringsförbudet har däremol varken av Sydafrikautredningeneller av regeringen bedömts stå i strid med dylika bindande inlernalionellaålaganden. Enligt hävdvunnen svensk uppfauning kan endasl bindande beslut ellerrekommendationer av om universelll verkande sanklionsålgärderhäva nu gällande inlernalionella förpliktelser belräffande handel ochsamfärdsel. Sverigehar i FN verkat för atl på det sätt som FN-stadganföreskriver få till stånd sådana bindande sanklioner atl isolerasäven handelsmässigt och på annal säll. Som framhålls i proposilionen kommerSverige all forlsälla all verka för della. sker under åberopande av allsituationen i enligl svensk uppfattning utgör elt faktiskt hol motinternationell fred och säkerhet. Molangivna bakgrund avslyrks del nu akluella yrkandei 5 i motionen 590 liksommoiionen 2680. I m-molionen 2678 yrkas avslag på den nu akluellapropositionen 196 om förbud mot investeringar i och . Vidareföreslås i moiionen all skall uttala sig för all svenska sanklionereller sanklionsliknande ålgärder i överensslämmelse med lidigare praxis skallbygga på av fattade beslut eller rekommendationer. 1 eltiredje yrkande i samma moiion föreslås ge regeringen i uppdrag all uppta UU 1978/79:33 19 överläggningarmed svenska förelag om riktlinjer för deras verksamhet i och . Avslagsyrkandeiavseende lagförslaget i propositionen 196 är i moiionen underbyggt med ellflertal argument. Bl.a. görs gällande au regeringsförslagel skulle innebära atl överger enprincip som under en lång följd av år varit någol av en hörnpelare i densvenska utrikespolitiken och som också legal lill grund för handlandei FN, där vårt land hävdat all del är säkerhelsrådel som äger fastställaförulsällningarna för och lillämpningen av ivångsålgärder av detla slag.Molionärerna menar all elt svenskl handlande på egen hand - ulan alt avvaktabeslut härom inom säkerhetsrådet - kan uppfattas som en strävan att agera vidsidan av och innebära risker för den svenska neuiraliieispolitikenliksom för FN:s prestige och möjligheter alt verkningsfull! bidra till allupprätthålla fred och säkerhet i väriden. NärUlskottel och (UU 1976/77:22, rskr 350) uUalade siglill förmån för en prövning av ensidiga svenska ålgärder i syfte all begränsasvenska förelags verksamhet i , gjordes della med underslry kände avdel särpräglade och unika i den sydafrikanska situalionen. Det skedde molbakgrund av ell mångårigt svenskl pläderande i FN för gemensamma ochallomfattande sanklionsålgärder mot och specielll mol bakgrund avSveriges iniiiativ i FN för atl få lill stånd inlernalionellaförbudsålgärdermol ulländska nyinvesteringar i . Ulskottel anförde idetla sammanhang bl. Då det emellertid inie kan uleslulas alt eltposilivi säkerhelsrådsbeslul i denna riktning ännu länge fördröjs eller underöverskådlig lid hell uteblir, finns det enligl uiskoitets mening anledning allpå svensk sida - trots de betänkligheter som anförts mol ett sådant ensidigtförfarande - nu gå vidare och överväga att i svensk lagstiftning i särskildordning införa förbud mol vidare kapitalexport till , liksom till detav alltjämt ockuperade , i samband med företagsinvesteringardär. Den utredning, som tillsattes med anledning avriksdagens uttalanden i denna fråga, har-liksom regeringen i proposilionen196-påeu ingående säll och i enlighel med önskemål undersökt dejuridiska, folkräiisliga och utrikespolitiska aspekterna på ell sådant ensidigtåtagande och bedömi de politiska, ekonomiska och psykologiska effekterna avensidiga svenska förbudsålgärder. Varken ulredningen eller regeringen hardärvid kommil lill de slutsatser som hävdas av motionärerna i denna del. Somframhålls i den i propositionen återgivna lagrådsremissen finns i FN ell myckelstarkt politisk! slöd för ålgärder av del slag som föreslås. Det heter häromvidare bl. FN:s prestige kan således inle skadas av dessa unilateralaåtgärder, som några remissinstanser påstått. Ålgärderna vidlas i FN:s anda. Vihoppas kunna inspirera andra stater lill efterföljd. Utvecklingen i Sydafrikaoch , liksom omvärldens reaklioner därtill, har nåll en sådan punk!all UU1978/79:33 20 della syfte inle framslår som orealistiskt. I sisla handhoppas vi på all en efterföljd från andra stater även skall innebära ökat tryckpå atl vidta yileriigare ålgärder mot . Övriganordiska länder delar i stort vår syn på politiken gentemot . Del hävdas i moiionen 2678 ocksåall del lagförslag som lagts fram innebär en icke oväsentlig utvidgning iförhållande lill de restriktioner som riksdagsbeslut handlade om. Det är riktigt att utskottets och uttalanden idenna fråga (UU 1976/77:22) inte i förslå hand tog sikte påell investeringsförbud ulan i siällel på etl förbud mol kapitalexport lillSydafrika i samband med förelagsinvesieringardär. Del förutsalles emellerlidsamiidigi alt regeringen skulle ombesörja överläggningar med närmast berördasvenska förelag i syfte atl åstadkomma en begränsning av deras verksamhel iSydafrika. Häri låg en klar viljeyttring all åstadkomma elt stopp förnyinvesteringar i svenska dotterföretag i . Sedan det vid en serie överläggningar visal sig allförelagen i fråga inte varil beredda all genom frivilliga ålaganden begränsasin verksamhet i och del vidare kunnal konstateras att endast enliten del av senare års svenska förelagsinvesieringardär finansierats genomkapitalöverföringar från , har såväl somregeringen funnil all del av efterslrävade syfte! bäsl kan nås genomell generellt invesleringsförbud, varigenom restriktioner sätts in motnyinvesteringar över huvud laget och oavsett varifrån det kapital kommer sombehövs för en verksamhetsutvidgning. Utskottet ansluter sig lill utredningensoch regeringens bedömning härvidlag. 1 moiionen 2678 framhålls vidareati den föreslagnalagstiftningen lider av sådana svagheter all de åsyftade effekterna kan uteblioch all den kan medföra negativa följder för svenska företag, försysselsällningen i och för svensk export till . Del hävdasäven att förtroendet för svenska företag som handels- och samarbelspartners kankomma all minska. Också dessa spörsmål har ingående dryflals både iulredningen och i propositionen. Vissa för exporten och sysselsättningennegativa konsekvenser av lagen i fråga kan inte uteslutas, men de problem somföranleds därav bör kunna bemästras genom andra ålgärder. Några negativaeffekter för exporten lill andra länder lorde inte behöva befiiras. På vissamarknader lorde ivärlom en viss good will-effekl kunna påräknas. Del är å andrasidan inle omöjligt all sydafrikanska molålgärder i form av lagsliflning m. m.kan leda lill att svensk företagsamhet i undandras svensk kontrolloch atl en avveckling efter hand kan bli ofrånkomlig. Lagförslaget ger emellertidmöjligheter för de svenska företagen all under viss lid vara kvar på densydafrikanska marknaden. Ulskottel finner all helt övervägande skäl lalar för allbilräda länken på ell svenskl nyinvesleringsförbud avseende svenskförelagsverksamhet i Sydaf- UU 1978/79:33 21 rika.Utskoliel moisäiier sig därför avslagsyrkandei 3 i moiionen 2678. Vadbelräffar yrkandei 1 i samma moiion om elt uttalande från sida altsvenska sanklioner eller sanklionsliknande ålgärder riklade mol vissl landskall bygga på av fållade beslut eller rekommendationer,hänvisar utskoliel till relevanta delar av vad som ovan anförts. 1 princip ärulskoltel - liksom regeringen - av samma uppfallning som den i yrkandeiformulerade. och den sydafrikanska raspoliliken ulgör emellerlid eltsådani uipräglat särfall i världen all fannanledning att efteriysa begränsade unilaterala ålgärder riklade mol svenskaförelagsinvesleringar i della land. Flera omsländigheter anfördes för etlsådani begränsat avsteg från huvudprincipen all vår medverkan i internationellasanktioner förutsätter en rekommendalion eller elt bindande beslut av FN:ssäkerhelsråd. Regeringen har efter ell omfattande utredningsarbete fullföljtriksdagens uppdrag alt undersöka förutsättningarna härför och all ularbela etllagförslag härom. Enligt regeringens bestämda uppfattning går de föreslagnaålgärderna inle ulöver gränserna för en enskild stats unilaterala handlingsmöjligheterenligl FN-sladgan och folkrälten i övrigl. Enligl utskottets mening tårinförandel av denna lag icke prejudicerande verkan med tanke på det unika i densydafrikanska situationen. Det nu akluella yrkandei 1 i motionen 2678 avslyrksdärför. 1 yrkandei 2 i samma motion 2678 hemställs atlriksdagen beslutar ge regeringen i uppdrag att uppta överiäggningar med svenskaföretag om rikllinjer för svenska förelags verksamhet i och Namibia.Som närmare framgår av motionslexten, syftar de begärda överiäggningarna intelill en begränsning av förelagens verksamhel ulan lill all påverka de svenskaförelagen, så att de ytterligare anstränger sig för all erbjuda rältvisaanslällningsvillkor, medverka lill ulbildning av de svarta, se till all dessatår möjlighel till befordran osv. Molionärerna menar att lagförslaget utgör ettstöd för de krafter som siktar på en konfrontation inom och anser atldel vore bältre atl i ställe! försöka slödja de grupper som arbetar på enförsoning mellan rasgrupperna. Molionärerna framhåller att del, trots alltförtryck, pågår en förändringsprocess i , som innebär all de svarlasställning förstärks och all nya möjligheter öppnas för dem. Under del senasteårel har så myckel inlräffal på arbelsmarknaden alt del inle är obefogal atltala om en klart posiliv ulveckling, heter det i moiionen. Ulskolletutgår från att de svenska företagen i utan särskilda överläggningareller påtryckningar därom gör sitt bästa för all förbättra arbetsvillkoren förde anställda i de avseenden som berörs i den uppförandekod som de i samarbetemed Induslriförbundel antog för fem årsedan. Som även framhålls iproposilionen, bör det f ö. vara möjligt att ge dispens för investeringar som direklsyftar lill all förbällra de sociala arbelsvillkoren för de svarta, exempelvisinrättandet av en hälsocentral. Svenska företag kan inte påverka förhållandena på den sydafrikanska arbetsmarknaden i stort. UU 1978/79:33 22 eftersomde är nödsakade au della i rasdiskrimineringen genom alt iaklla sydafrikanskalagar. Del förhatliga apartheidsyslemel befästs ytteriigare genom den s. k.hemlandspoliliken. Olika stamgrupper förvisas lill "hemländer" -banlustans. Inom dessa områden erbjuds små möjligheter för människornasförsörjning, och de svarta tvingas arbeta i de vita industrialiserade delarnaav men endasl som tillfällig arbetskraft. Också det nu aktuellayrkandet 2 i motionen 2678 avstyrks därför. Motionen 2679 knyleran lill den behandlademoderata parlimolionen 2678 och yrkar i likhet med denna i första hand påavslag på propositionen 196. Ulskottel avslyrker av samma skäl som de nyssanförda också della yrkande. 1andra hand - däresl avslagsyrkandei inte vinner bifall -framläggs imotionen 2679 fem delyrkanden, av vilka fyra syftar lill ändringar ellerkompletteringar av regeringens lagförslag och del femle föreslår elt senareikraftträdande än enligt regeringsförslagel. Belräffandetre av dessa delyrkanden har ytlrande inhämtats från justilie-ulskollet (JuU1978/79:1 y). Yttrandet i fråga är fogat som bilaga 1 lill della belänkande. 1delyrkandel 2 a) föreslås alt rekvisitei underiåtenhel stryks ur lagförslagets1 § och alt godkänner vad som anförs i moiionen rörande straffansvarför svenskl moderbolag. Enligl motionärerna kan del förulsällas all ellbelydande antal mindre investeringar beslutas självsiändigl av dollerförelagel.Att ålägga moderbolaget ansvar också för sådana mindre investeringar anses avmolionärerna strida mol aktiebolagsräitsliga principer och bör därför bl.