bet · G201TU18 · 1978-12-31 00:00:00 — c. bifallermotionen 1978/79:2377, yrkandet 1, om inlandsba nan, och yrkandet 2, om järnvägen , d. bifallermotionen 1978/79:2381, yrkandena 1 och 2, om bandelarna Borlänge-Malung-norra och, yrkandet 3, om i vad avser inskränkning av persontrafiken, samt anser motionen i övrigt, besvarad med vad utskottet anfört, a. bifaller motionen1978/79:2354 om vissa järnvägslinjer i . b. bifallermotionen 1978/79:2378 om bandelen Mellerud- , c. bifallermotionen 1978/79:2382, yrkandet 1, om bandelen m. m., och anser yrkandet 2, om upprustning av bandelen , besvarad med vad utskottet anfört, a. bifallermotionen 1978/79:2355 om bandelen Enköping- , b. bifallermotionen 1978/79:2388 om bandelen Strängnäs- , c. ansermotionen 1978/79:531 om den s. k. Hästholmenbanan, besvarad med vad utskottet anfört, d. ansermotionen 1978/79:1425 om elektrifiering av bandelen Gårdsjö-Håkantorp, besvarad med vad utskottet anfört, a. bifallermotionen 1978/79:2392 om bandelen berg, och anser motionen 1978/79:2394 om bandelen Lysekil- , besvarad med vad uiskoitet anfört, b. bifallermotionen 1978/79:2380 om bandelarna Karisborg- och , c. bifallermotionen 1978/79:2311 om bandelarna Falköping- , och , a. ansermotionen 1978/79:971 om , besvarad med vad utskottet anfört, b. ansermotionen 1978/79:1426 om och banan, besvarad med vad utskottet anfört, c. ansermotionen 1978/79:1947 om bandelen Halsmtad- besvarad med vad utskottet anfört, d. bifallermotionen 1978/79:2386 om bandelen lilla-Simrishamn, e. bifallermotionen 1978/79:2383 och anser motionen 1978/ 79:2384 om bandelen , besvarad med vad utskottet anfört, a. ansermotionen 1978/79:941 om järnvägstrafiken i län, besvarad med vad utskottet anfört, b. bifallermotionen 1978/79:2228, yrkandet 1, om bandelen Västervik-Bjärka och yrkandet 2, i vad avser nedlägg ningsprövning av bandelen Västervik-Hultsfred-Växjö samt anser motionen i övrigt besvarad med vad utskottet anfört, c. bifallermotionen 1978/79:2374 om bandelen Västervik- Bjärka , d. ansermotionen 1978/79:2375 om bandelarna Jenny-Hults- fred-Växjö och besvarad med vad utskottet anfört, e. bifallermotionen 1978/79:2385 om bandelarna Hullsfred- och , f bifaller motionerna1978/79:2353, yrkandet 1, och 1978/ 79:2376 om bandelen m. m. samtanser motionen 1978/79:2353, yrkandet 2, besvarad med vad utskottet anfört, 5.vid avsnittet 4.4 (4.4.2 Investeringsfrågor m. beträffande anslag till SJm. m. av , , och iHållsta (samtliga c) som anser att dels det avsnitt i utskottets yttrande som på s. 64börjar med "Utskottet delar" och på s. 66 slutar med "dennadel" bort ersättas med text av följande lydelse: Utskottet delar (s. 64)- likamed utskottet-- prissänkningarna genomförs (s. 64). Utskottetvill framhålla att - såsom krävs i motionen 1978/79:2379 - en klart uttaladinvesteringsmålsättning nu måste fastställas. En plan för genomförande av deinvesteringar som krävs för att nå denna målsättning måste utarbetas snarast.Enligt utskottets mening är det angeläget med en successiv förnyelse ochutökning av vagnparken. De handikappades behov måste i detta sammanhangbeaktas. I avvaktan på en fullständig upprust-ningsplan anser utskottet attytteriigare 25 milj. kr. bör anvisas för upprustning av glesbygdsbanor i främstNorrland. Av dessa medel förutsätts 10 milj. kr. anvisas för upprustning avinlandsbanan. Utskottet kan ej acceptera föredragandens förslag attnedläggningspröva persontrafiken på delar av . UtskoUetvill i detta sammanhang stryka under stora betydelse förmänniskorna i inland. spelar stor roll för företagen idessa bygder. Det kan också komma att spela en mera framträdande roll igodssammanhang . UtskoUet vill peka på att vid ett ökat uttag avskogsråvara, torv etc. för energiändamål krävs ett väl fungerandedistributionsnät. Det bör noteras att sträckning väl sammanfallermed de norriändska torvfyndigheter såsom framgår av bifogad karta. Iannat sammanhang har exempelvis understrukit vikten av attdet svenska oljeberoendet så snabbt som möjligt reduceras. F. n. användesoacceptabelt stora mängder olja för bostadsuppvärmning i , trots attvi där har stora outnyttjade energitillgångar i form av spillved,torv etc. Ett utnyttjande av sistnämnda energiråvaror är angelägen ur såvälsysselsättnings- som valutasynpunkt och innebär en 11 1978/79. påtagligminskning av vårt oljeberoende. När det nu är så lyckligt, alt de aktuellaenergi råvarorna är i påtaglig grad koncentrerade längs , är detangeläget, atl snabbi rusta upp densamma, så atl den kan fylla sin viktiga rollatt vara ett energisnålt transportmedel mellan producent och konsument. Avbudgetskäl har utskottet för /80 bara -jämfört med regeringensförslag-dock kunnat avdela ytterligare 10 milj. kr. för upprustning avinlandsbanan och 15 milj. kr för upprustning av andra glesbygdsbanor i ,som också kommer alt vara av stor betydelse i här berörda avseenden. Utskotletvill också understryka, att budgetpåkänningen av detta förslag torde bliminimal, eftersom denna satsning på järnvägsinvesteringar i Norriand rimligenbör i nästan motsvarande grad kunna eliminera AMS-insatser för alt sysselsättaarbetslösa i samma regioner. Efterföljande budgetår bör SJ avdela större andelav investeringsmedlen för upprustning av det norrländska järnvägsnätet,eftersom detta dels tryggar sysselsättningen där och jämväl energiförsörjningenför kanske inte bara utan även andra delar av vårt land. här anfört innebär ett bifall till motionen 1978/79:2379 i berördadelar. 1 huvudsak tillgodoses även kraven i motionerna 1978/79:638, 1978/79:951(punkten 3 d), 1978/79:1427, såvitt gäller , 1978/ 79:2246 (punkten2) samt 1978/79:2397 (punkten 14). Närdet gäller investeringarna i Storstockholmsområdei anser utskottet detangeläget atl få lill stånd en station vid . Enligt ulskolletsmening skulle en projektering av ell nytt dubbelspår på sträckanÄlvsjö-Flemingsberg sannolikt medföra en försening av stationen. Del är därförangelägel au skyndsamt utreda och i förhandlingar med landstingpresentera förslag som inte förulsälter dubblerat spårsystem. Denkapacitetsökning, som kan erfordras på SL-nätet, synes enligt utskottets meningsnabbast och billigast kunna uppnås, genom att vissa stationer ombyggs, så alttunnebanetågen kan bestå av 5 i stället för nuvarande 4 dubbelvagnar/lågsäll.Denna kapacitetsökning på bortåt 25 9,, bör tillgodose behovet under hela1980-talet. Vad utskottet här anförtbör av ges regeringen till känna. Inom godstrafiken (s.65)-------------------- lika med utskottet berör Siockholms- reglonen (s. 65). Vadsålunda anförts innebären bifall lill motionen 1978/79:2400 (punkten 3 iavseende på station vid ) samt ett avslag på motionen 1978/79:963. Vad utskottet här anförtbör av ges regeringen till känna. 1motionen 1978/79:2379 (s. 66)-------------- lika med utskotlet inlandsba nan m. m. (s. 66). Underhänvisning till vad förut anförts om investeringsbehoven på kort sikt, finnerutskottet att investeringsramen för nästa budgetår bör höjas med 25 milj. kr.utöver vad regeringen föreslagit till 895,7 milj. kr. Motionen 1978/79:2379,(punkten 14) tillstyrks således i denna del. tillgodoseri viss utsträckning motionerna 1978/79:1427 såvitt nu är i fråga, och1978/79:2379 (punkten 17). defsUlskollets hemställan under 31 och 32 bort ha följande lydelse: a. medanledning av regeringens förslag och motionerna 1978/ 79:638. 1978/79:951, yrkandet 3 d, 1978/79:1427, såviu nu är i fråga, och 1978/79:2246, yrkandet 2, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om , b. medanledning av regeringens förslag samt motionerna 1978/79:2397, yrkandena 14 och 16, och 1978/79:2400, yrkan det 3, såvitt nu är i fråga, som sin mening ger regeringen till känna vad utskotlet anfört om en investeringsplan för SJ, en utrednng av de framtida förutsättningarna förspårbunden gods- och persontrafik i och byggande av en station vid , c. lämnarmotionen 1978/79:963 om dubbelspår på järnvägs sträckan , utan åtgärd, 32. att med anledning av regeringensförslag saml motionerna 1978/79:1427, såvitt nu är i fråga, och 1978/ 79:2397, yrkandet 17, samt med bifall till motionen 1978/ 79:2379, yrkandet \Aa\\\ Järnvägarm. m. för / 80 anvisar elt invesieringsanslag av . 6.vid avsnittet 4.4 (4.4.2 Invesieringsfrågor m. beträffande anslag lill SJm. m. av , och (samtliga m)som anser au dels del avsnitt i utskottets yttrande som på s. 64börjar med "Utskottet delar" och på s. 66 slutar med "dennadel" bort ersättas med text av följande lydelse: Uiskoitetdelar föredragandens uppfattning om investeringarnas betydelse för atl, genombl. a. förbättringar av banstandarden, modernisering och utbyggnad av lok- ochvagnpark, godsterminaler m. m. och ökning av trafik-och driftsäkerheten,ytterligare höja kvaliteten på järnvägens iransporttjänster och därmed gejärnvägen möjlighet att spela den centrala roll den bör ha inom i första handdet interregionala person- och godstransportsystemet. När detgällerinvesteringsmedlen vill utskottet starkt understryka vikten av all SJerhållerökade resurser för att bygga ut kapaciteten och förbättra servicen. Detgäller både på kort och på . Påkort sikt vill utskottet bl. a. peka på det behov av extraordinära insatser föratt förbättra driftsäkerheten under vinterförhållanden - både i fråga omnärtrafiken i storstadsområdena och Gärrtrafiken - som dokumenterats genom dengångna vinterns erfarenheter. Detta måste enligt utskottets mening ges högprioritet. Vidare kan en tidigareläggning av vissa investe- iryilcrl fl'. ',l meliin !.H\'M\.irl.L'ni »'* 'ini . rrj Iin, sjn.I cnsiak.'' Kiil i: Atlasövi/r Svi":;-',e, niyrnvfirkcr lipui J,l,-!-l ! \f fipcl på karta ö-.cr '1 "iijrl.t'ffitit iithrcU'r. 'n;.> och gleshet llt lal/eringig/aJ Al ringarkrävas till följd av det ökade resande som kan förutses om de av SJ planeradeprissänkningarna genomförs. Isammanhanget vill utskottet understryka angelägenheten av att statens ansvarför underhållet av hela den nuvarande slås fast och att enfortsatt medveten upprustning av banan sker. Såväl regionalpolitiska somförsvarspolitiska skäl talar för detta. Den allt intensivare turist- ochfritidsverksamheten i inland talar också för att man bör studeramöjligheterna av kompletteringar av med t. ex. en tillkommandesträckning till fjällområden. Vad utskottet (s. 65)------------------- likamed utskottet berör (s.65). Vadsålunda anförts synes i huvudsak tillgodoses vad som förordas i motionerna1978/79:638, 1978/79:951 (punkten 3 d), 1978/79:1427 nämnda motion såviu gällerinlandsbanan, 1978/79:2246 (punkten 2) och 1978/ 79:2397 (punkterna 14 och 16). Vad utskottet här anförtbör av ges regeringen till känna. I motionen 1978/79:2379 (punkten 14) yrkas attriksdagen beslutar att till Järnvägar m. m. för /80 anvisa ettinvesteringsanslag av 895,7 milj. kr. och i motionen 1978/79:2397 (punkten 17)yrkas au för /80 anvisas ett investeringsanslag av 945,7 milj.kr. Vidare begärs i motionen 1978/79:1427 att beslutar anvisa ökadeinvesteringsmedel för fortsatt upprustning av m. m. Problemenmed att fl klarare förhållanden mellan SJ och andra trafikföretag när detgäller exempelvis investeringsfrågorna talar för att frågan om en översyn avSJ:s status som affärsdrivande verk bör prövas. Det har anförts vissa skäl föratt SJ borde övergå till bolagsform. Därmed skulle SJ erhålla merlikvärdiga förutsättningar som andra företag. Även möjligheterna att uppta lånpå den öppna marknaden för investeringar borde då kunna prövas. Det kan därförfinnas anledning att återkomma i denna fråga. Underhänvisning till det förut anförda samt det statsfinansiella läget och SJ:saktuella planeringsarbete finner utskottet det inte vara lämpligt attytteriigare höja investeringsramen utöver regeringens förslag, som för nästabudgetår innebär en ökning med 100 milj. kr. till 835,2 milj. kr. Avsamma skäl finner utskottet några särskilda uttalanden eller åtgärder från riksdagenssida i anledning av motionerna 1978/79:963, om byggandet av ett ytterligaredubbelspår mellan och , samt 1978/ 79:2400 (punkten 3)såvitt gäller anläggande av en station vid , ej påkallade. dels utskottets hemställan under 31 och 32 bort haföljande lydelse: 31. aU a. med anledning avregeringens förslag och motionerna 1978/ 79:638,1978/79:951, yrkandet 3 d,1978/79:1427, såviu nu är i fråga, och 1978/79:2246, yrkandet 2, som sin meningger regeringentill känna vad utskottet anfört om , b. medanledning av regeringens förslag och motionerna 1978/79:2397, yrkandena 14 och 16, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om en investerings plan för SJ, och om en utredning av de framtida förutsättning arna förspårbunden gods- och persontrafik i Stockholmsregio nen, c. lämnarmotionerna 1978/79:963 om dubbelspår på järnvägs sträckan och 1978/79:2400, yrkandet 3, såvitt gäller station vid , utan åtgärd, 32. att med bifall till regeringensförslag saml med avslag på motionerna 1978/79:1427, såvitt nu är i fråga,1978/79:2379, yrkandet 14, och 1978/79:2397, yrkandet 17, till Järnvägar m. m.förbudgetåret l979/80anvisaretl invesieringsanslag av , 7.vid avsniitei 5 (5.2 Vägpolitiken och trafiksäkerheten) beträffande vägplaneringssyslemetav , , i och (samtliga c) som anser all dels det stycke i utskottets yttrande som på s. 78börjar med "Med hänvisning" och slutar med "tredje år" bortha följande lydelse: 1motionen 1978/79:951 (punkten 3 a) krävs, alt ger regeringen tillkänna vad som anförs i motionen alt vägplaneringens organisation skall bygga pålänsdemokraiiska principer. Vidare krävs i motionen 1978/79:1402 all riksdagenbesluiar 1. att den regionala vägplaneringen överförs till de folkvaldalandstingen enligt de synpunkter som framförs i motionen, 2. alt de fastaberedningsgrupperna för vägplaneringen på länsnivå endast skall vara inrättadetill den tidpunkt då de folkvalda landslingen övertar vägplaneringen samt 3.att revideringsintervallen i samband med att de folkvalda landstingen övertarvägplaneringen blir . Utskottetanser med tillstyrkande av förstnämnda motionsyrkande och motionen 1978/79:1402(punkten 1) atl vägplaneringens organisation i framliden, så snart ske kan,skall bygga på länsdemokratiska principer. Delta bör av gesregeringen till känna. Övriga yrkanden i motionen 1978/79:1402 är utskottet fn. ej berett biträda. Medhänvisning lill vad uiskouet nu har anlori om vägplaneringens utformning ochinriktning anser sig utskottet inte heller kunna biträda yrkandet i motionen1978/79:1398 (punkten 2) au uttalar att primärkommunerna bör ges ettdirekt inflytande över väganslagen när del gäller mindre projekt samt yrkandeti motionen 1978/79:453 au hos regeringen anhåller att sådana åtgärdervidtas att länsstyrelserna ges reella möjligheter au vid flerårsplanearbetetför länsvägar genomföra en prioritering i vad avser såväl vägobjekt somstandard på vägbyggnader. dels utskottets hemställan under 43 bort haföljande lydelse: 43. alt a. medbifall lill motionerna 1978/79:951, yrkandet 3 a, och 1978/79:1402, yrkandet 1, som sin mening ger regeringen lill känna vad utskottet anfört om alt vägplaneringens organisation skall byggas pä länsdemokratiska principer m, m., b. lämnarmotionerna 1978/79:453, om viss prioritering av vägobjekt samt standard på vägbyggnader, 1978/79:1398, yrkandet 2, om primärkommunernas inflytande över vägansla gen och 1978/79:1402, yrkandena 2 och 3, beträffande fasta beredningsgrupper och revideringsinlervall, utan åtgärd, 8. vidavsnittet 5 (5.2 Vägpolitiken och trafiksäkerheten) beträffande motive ringen i vad avser länsvägar för uiskoueis yrkande under 44 av , , i och (samtliga c), vilka anser atl det stycke i utskottets yttrande på s. SO sombörjar med "På grundval" och slutar med "väganslagenrimlig" bort ha följande lydelse: Föratl inom rimlig tid uppnå dessa mål anser utskottet, att genomsnittligt av de statligainsatserna för investeringar i vägvä.sendet bör gå till åtgärder på länsvägnätet. 9. vidavsnittet 5 (5.2 Vägpolitiken och trafiksäkerheten) beträffande motive ringen i vad avser avgiftsfinansiering av vägbyggande för ulskollets yrkande under 44 av , och (samtliga m) som anser att det stycke i ulskollets yttrande på s. 80 sombörjar med "Däremot anser" och slutar med "av vägbyggande"bort ha följande lydelse: Dennu angivna inriktningen av vägpolitiken kommer endast att påverka vägbyggandetpå . Utskotlet delar därför förslaget i motionen 1978/79:2246(punkten 4) i den del som gäller åtgärder på kort sikt för alt öka vägbyggandeti syfte au bl. a. förbättra trafiksäkerheten. Motionen föreslår således auavgiftsfinansiering bör prövas när det gäller atl finansiera tidigareläggningav angelägna väg- och broprojekt. Möjligheterna lill ett sådant förfarandeskall fortlöpande studeras vid planering av sådana projekt. UtskoUet finner detriktigt atl så sker och biträder följaktligen motionärernas förslag i berördadel. 10. vidavsnltiei 5 (5.2. Vägpolitiken och trafiksäkerheten) beträffande initiativ till ytterligare medelsanvisning till för trafiksä kerhetens främjande (NTF) av , och (samtliga m) samt (), vilka ansett all utskottet inte bort la initiativ på fråga saml all därför dels den del av utskottets yttrande på s. 83 sombörjar med "Initiativ" och slutar med "motautomobilskattemedlen" bort utgå av följande skäl: Utskottethar tillstyrkt regeringens förslag om ett med . förhöjtanslag till NTF för /80.1 likhet med vad som sägs ibudgetpropositionen utför NTF som frivilligorganisation med både en omfattanderegional och central verksamhet utomordentligt viktigt trafiksäkerhetsarbete.Inte minst gäller det arbetet med gruppen oskyddade trafikanter. Åretsbudgetproposition anvisar för trafiksäkerhetsverket en medelstilldelning förinformation och upplysningsarbete med närmare 1,8 milj. kr. a. en särskild arbetsgrupp för barnenssäkerhet i trafiken. Förslag väntas under innevarande år. I avvaktan på dessaförslag och mot bakgrund av vad som i övrigt anförts samt det faktum attriksdagen med bl. a. hänvisning till det ansträngda budgetläget redan dettariksmöte avvisat ytteriigare medelstilldelning till NTF bör även nu förslag omsådant tillskott avvisas. dels utskottets hemställan under 48 ommedelsanvisning till NTF bort utgå. 11.vid avsnittet 6 (6.2 Vissa kollektivtrafikfrågor) av () somanser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 87börjar med "Ett genomgående" och på s. 88 slutar med "tillkänna" bort ersättas med text av följande lydelse: Ettgenomgående drag i de nu redovisade motionerna är kraven på ändring av reglernaför statsbidragsgivning lill kollektivtrafik i enlighet med vad som föreslogs ikollektivtrafikutredningens (KOLT) betänkande. Utskotlet vill i anledning häravunderstryka det angelägna i att olika medel prövas för atl förbättra ochutveckla kollektivtrafiken såväl i tätorterna som på landsbygden. Utskottetdelar emellertid föredragandens uppfattning beträffande KOLT:s förslag tilländring av statsbidragssystemet. Euutökat statsbidrag till spårbundna trafiksystem skulle enligt utskottets meningkunna leda till att utveckligen på kollektivtrafikområdet kan komma att ialltför hög grad styras i riktning mot system med begränsad flexibilitet ochstora investeringskostnader. Utskottet bedömer att en sådan inriktning avstatsbidragsgivningen medför att tillgängliga resurser kan komma att användaspå ett från samhällsekonomisk synpunkt mindre effektivt sätt. mening bör bidragssystemet i stället utformas så att det gynnar enutveckling av olika kollektiva trafikmedel och trafikformer och att det passarbåde större och mindre tätortsregioner. Exempel på ett sådant neutralt stöd ärdet förstärkta bidragssystem som - efler del alt KOLT presenteradesitt betänkande - har beslutat om i anslutning till införandeav ett för kommuner och landsting gemensamt huvudmannaskap för den lokala ochregionala kollektivtrafiken. UtskoUet vill i sammanhanget även erinra om vad ipropositionen anförts beträffande möjligheterna all vid beräkning avskatteutjämningsbidraget beakta kostnaderna för kollektivtrafiken. Vidarevill utskottet framhålla ett enligt de direktiv lill utredningen omstatsbidragen till kommunernas väg- och gatuhållning (Dir 1979:32) somregeringen lämnat, finns utrymme för behandling av olika frågor rörandeutvidgning av statsbidrag till kollektivlrafikanläggningar. Utskottet villockså erinra om vad i propositionen anförts om den utökade satsning på projektsom gynnar bl. a. busstrafiken som skett vid bidragsgivningtill den kommunala väg- och gatuhållningen. Underhänvisning till vad här anförts har utskottet funnit sig böra godtaga vaddepartementschefen anfört om KOLT:s förslag och om riktlinjerna förbidragsgivning till den kollektiva tätortstrafiken. De nämnda motionernaavstyrks följaktligen i vad nu gäller. delsutskottets hemställan under 49 bort ha följande lydelse: 49. att med bifall till regeringensförslag, såvitt nu är i fråga, och med avslag på motionerna 1978/79:951,yrkandet 3 h, 1978/79:1396,1978/79:1398, yrkandet 7,1978/79:1616, yrkandet 2,1978/79:2246, yrkandet 5, 1978/79:2379, yrkandet 7, 1978/79:2397, yrkandena24-26, och 1978/79:2400, yrkandet 2, godkänner vad föredraganden ipropositionen anfört om riktlinjerna för bidragsgivning till den kollektivatätortstrafiken, 12.vid avsnittet 8 (8.2 Vissa planerings- och investeringsfrågor) av () som anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 110börjar med "När det" och på s. 111 slutar med "nästariksmöte" bort ersättas med text av följande lydelse: Närdet gäller det förslag till lag om hamninvesteringar som fram/äggs ipropositionen har utskoUet inte funnit något att invända. Utskottetförutsätter att kommer att utnyttja de möjligheter till enflexibel och smidig användning av det föreslagna utlåtandeinstitutet inom deramar som kommer atl anges i enlighet med vad föredraganden anfört. Utskottetutgår också från att de angivna beloppsgränserna för anmälan och utlåtande m.m. anpassas på grundval av de erfarenheter som successivt vinns vid tillämpningav det föreslagna systemet. Enligt utskottets mening bör ett system medrelativt vida beloppsgränser ge möjlighet till ett flexibelt och smidigthandhavande av utlåtandeinstitutet som beaktar den varierande betydelse förolika hamnars funktion och utveckling som en viss investering kan ha. Uiskoitet förutsätter också all handläggningstidenvid utlåtande kommer att begränsas till den kortaste möjliga för att tillgodosehamnägares och andra berörda parters ofta förekommande behov av snabba besked. Genomtillkomsten av ett informationssystem, en perspektlvplan och ett samarbetsorganknutet lill i enlighet med vad föredraganden förordat, börenligt utskottets mening förutsättningar finnas att begränsahandläggningsliderna. Genomvad här anförts synes syftet med motionen 1978/79:2379,(punkten 1) i alltväsentligt vara tillgodosett. Vad utskottet anfört innebär vidare att motionen1978/79:2397, (punkten 2 och 5) avstyrks. dels atl utskottets hemställan under 60 bort haföljande lydelse: 60. att a. medanledning av regeringens förslag och motionerna 1978/ 79:951, yrkandet 3 f, 1978/79:2379, yrkandet 10, och 1978/ 79:2397, yrkandena 3 och 4, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om den övergripande planeringen på trafikområdet, utom vad avser hamnplaneringen, b. med bifalltill regeringens förslag och med avslag på motio nen 1978/79:2397, yrkandena 2 och 5, antager förslaget lill lag om hamninvesleringar, c. lämnarmotionen 1978/79:2379, yrkandet 1, ulan åtgärd, 13.vid avsnittet 70(10.2 Forskning och utvecklingjav , , , , , ochOlle Östrand (samtliga s) som anser att dels del stycke i utskottets yttrande som på s. 131börjar med "Med hänvisning" och på s. 132 slutar med "särskiltutvecklingsbolag" bort ha följande lydelse: Enligtutskotlet är det nödvändigt med ett intensifierat forsknings- ochutvecklingsarbete kring fordon och trafiksystem. Detta är ett område som vällämpar sig för ett statligt engagemang. Uiskoitet tillstyrker därför yrkandet imotionen 1978/79:2397 (punkten 35) om inrättandet av ett särskilt utvecklingsbolag.Bolaget bör ha som uppgift alt lägga ut beställningar av rationella ochekonomiska transportsystem. Det kan gälla bl.