bet · G201SoU33 · 1978-12-31 00:00:00 — betänkande 1978/79:33 medanledning av motioner om vissa resurs- och organisatoriska frågor m. m. påarbetsmiljöområdet Imotionen 1978/79:605 av m. fl. (vpk) yrkas 1. all hos regeringen hemställer om åtgärderför att arbelar-skyddsstyrelsens skyddsanvisningar och lokalaskyddsföreskrifter översätts till de vedertagna vanligaste invandrarspråken, 2. all som sin mening uttalar attkostnaderna härför bör bestridas med medel ur arbetarskyddsfonden. 1 motionen 1978/79:792 av m. fl. (vpk)föreslås, såvitt här är i fråga (yrkandena 1,3,4,6-8, 10-12), att hosregeringen hemställer om förslag som innebär I. attden lokala fackföreningen får vetorätt angående löneformen vid arbeten som är förenade med olycksfallsrisk och att detta införs i arbelsmil jölagen, 3. alt minst en liofaldig säkerhetsmarginal tillämpasvid fastställande av hygieniska gränsvärden utgående från lägsta kända nivå sommisstänks ge akut eller kronisk skadlig påverkan samt alt den preciseradedokumentationen bakom varje gränsvärde offentliggörs, 4. att representanter för arbetsgivarparten uteslutsfrån beslutsrätt i arbetarskyddssiyrelsen och att de fackliga representanternafår kvalificerad majoritet i såväl arbetarskyddsstyrelsens styrelse somyrkesinspektionsnämnderna, 6. alt den lokala fackföreningen i stället föryrkesinspektionen beslutar om när arbetet kan återupptas efter del attskyddsombud stoppat arbetet på grund av fara. 7. att arbetarskyddssiyrelsen skyndsamt utarbetarföreskrifterom kraven på den psykosociala arbetsmiljön så all ramlagen fyllsmed innehåll, 8. alt alla ansiällda får obligalorisk lillgång tillförelagshälsovård fr. o. m. 1985 samt att företagshälsovården samordnas medlandstingens verksamhet och att företagshälsovårdens personal anställs vialandstingen men ansvarar för en kommitté som är lill sin majoritet sammansattav fackföreningsmedlemmar utsedda av de lokala fackorganisationerna, 10.att en utredning tillsätts för att planera högskoleanknulen utbildning förskyddsombud på betald arbetstid. altkraftigt utvidgade och föriängda kurser erbjuds företagshälsovår dens personalkategorier, 12. att ekonomiskt stöderbjuds de fackliga organisalioner och förbund I Riksdaiicn 1978/79. SoU 1978/79:33 SoU 1978/79:33 2 som önskar starta ett fackligt miljöinstitut förforskning, information och utbildning. I motionen 1978/79:1071 av () hemställs att hos regeringenbegären utredning av hur samhället kan underlättaanskaffandet av glasögon för personer i behov av arbetsglasögon, I motionen 1978/79:1635 av KarinNordlander m, fl, (vpk) hemställs altriksdagen hos regeringen hemställer om ökade insatser förforskning om rygg- och lyftområdet och åtgärder för att utarbeta normer för högsta tillåtna tyngd vid lyft, I motionen 1978/79:1668 (motiveringi motionen 1978/79:1666) av (apk) och (apk) hemställs att beslutar hos regeringen anhålla om sådanaåtgärder att A MU-elevernas skyddsombud ges samma utbildningsmöjligheter som skyddsombuden på den reguljäraarbetsmarknaden och att de erhåller sammastatus som dessa, I motionen 1978/79:1833 av IvarNordberg m, fl, (s) hemställs att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs angåendebehovet av en aktiv bullerbekämpning. Översättning av skyddsanvisningar ni. Frågan om översättning av arbetarskyddsstyrelsens skyddsanvisningar m, m, har utförligt behandlats av socialutskottet i betänkandet SoU 1978/ 79:11 (s, 1), Utskottet, somavstyrkte ett motionsyrkande att skyddsanvisningarna skulle översättas till devanligaste invandrarspråken, anförde bl. a. följandei sill av godkända betänkande (s. 9). Utskottet instämmer i att det ärangeläget att man även i fortsättningenuppmärksammar invandrarnas särskilda behov av informalion i arbetarskyddsfrågor. Det framhöllsi propositionen om arbetsmiljölag m. m.att invandrarna ofta hamnar i sådana arbetenoch på sådana arbetsplatser som inte ärattraktiva lör den inhemska befolkningen. Delfinns en viss koncentration av utländskamedborgare till arbetsplatser med utprägladearbelsmiljöproblem. Delta ställer ökade kravframför allt på den lokala skyddsorganisationen. Såsom ocksåframhölls i propositionen måste bl, a, uppmärksammasatt varningsskyltar och liknande ärbegripliga också för utländska arbetstagare och attbruksanvisningar för användning av tekniska anordningar och hantering av fariiga ämnen vid behov finns även på invandrarspråken, I annat sammanhang har man vidare tagit upp frågan om utbildning av ytterligare s, k,arbelsplatslolkar. Nya arbetsrältskommitlén har föreslagitatt sådan tolk skall kunna anlitas somsakkunnig och biträde åt facklig förtroendeman. Utskottet konstaterar att frågan om information lill utländskaarbetstagare således redan har uppmärksammats i olika hänseenden. Vidare finns etl flertal av arbetarskyddssiyrelsensanvisningar tillgängliga i populariserad form och i sådan form ävenöversatta till olika invandrarspråk. SoU 1978/79:33 3 härtilloch då fortlöpande insatser görs på området får syftet med motionen delvisanses tillgodosett. Utskottet vill framhålla allöversättnings-verksamhet givelvis inle får ersätta nödvändig undervisning isvenska språket. Att en invandrare kan svenska så att han förslår innehållet it, ex, skyddsanvisningar och så alt han kan kommunicera med skyddsombud ochandra som svarar för skyddsfrågor innebär enligt utskottets mening den bästagarantin för alt han skall kunna arbela under säkra förhållanden på sinarbelsplats. Goda kunskaper i svenska är också nödvändiga för all brytautvecklingen mot att invandrarna koncentreras till mindre eftersökta arbeteneller arbetsplatser. Det sagda står inle i motsättning till det förhållandetatt information på utländska språk ofta är nödvändig. Enligt utskottels uppfattningär del emellertid knappast realistiskt att länka sig all man översätter allaförekommande skyddsanvisningar till de olika invandrarspråken. En merframkomlig väg är den som anvisats i propositionen om arbetsmiljölag, nämligenall begagna elt särskilt introduktionsförfarande för nyanställda utländskaarbetstagare. kan del även vara ändamålsenligt att anlita arbetsplalstolk.Möjligheterna härtill kommer alt öka om nya arbetsrätts-kommitténs förslaggenomförs. utfärdade arbetarskyddssiyrelsenanvisningar nr 100 om hygieniska gränsvärden. En reviderad upplaga härav harkommit ul och trädde i kraft den Ijanuari 1979,Arbetarskyddssiyrelsen avseratt ge ul en ny reviderad gränsvärdeslista under år1980. 1propositionen 1976/77:149 om arbelsmiljölag m. m. diskuterades systemet medgränsvärden. Del angavs bl. a. all syftet vid fastställande av gränsvärdenmåste vara att gränsvärdet skall förebygga att arbetslagarna på arbetsplatsenutsätts för skadlig eller besvärande påverkan. Gränsvärdet skall vara så lågtalt den, som i arbetet utsätts för en luftförorening eller annan störning somej överstiger gränsvärdet, är skyddad mot skador eller besvär på grund avdenna. Föredragande statsrådet underströk vidare att gränsvärden uttryckerminimikrav. Möjligheter måste således finnas för parterna och tillsynsmyndigheternaatt-för alt få lill slånd en tillfredsställande arbetsmiljö - med slöd avarbetsmiljölagen kräva förbättringar som innebär all värden under fastställtgränsvärde skall uppnås. Isitt av godkända betänkande SoU 1977/78:1 (s. 22) anslöt sig socialutskottetlill de i propositionen angivna riktlinjerna för arbetet med gränsvärdesfrågor.Vid riksdagsbehandlingen av propositionen förelåg ett motionsyrkande om allarbetarskyddssiyrelsen skulle åläggas all genomföra en generell sänkning lillhögst en fjärdedel av då gällande gränsvärden för att minska riskerna och föralt öka den s. k. säkerhelsfaklorn. Utskottet avstyrkte molionsyrkandel ochanförde bl. Arbetet med gränsvärdesfrågor sker fortlöpande somen viktig del av arbetarskyddssiyrelsens verksamhet. Del kan därför förutsättasatt såväl de av motionärerna framförda kraven beträffande ändringar i ochutvidgning av gränsvärdeslistan som liknande krav från andra håll, t. ex. frånde fackliga SoU 1978/79:33 4 organisationerna,kommer att uppmärksammas av arbetarskyddssiyrelsen i detta arbete och prövasmot bakgrund av de i propositionen angivna riktlinjerna förarbetet och del vidvarje lidpunkt föreliggande vetenskapliga underlaget. Offentliggörandeav dokumentationen bakom varje gränsvärde Dokumentationen bakom gränsvärdena är allmännahandlingar och därmed i princip tillgängliga för allmänheten. Inskränkningar irätten att ta del av handlingarna regleras i sekretesslagstiftningen. Ibelänkandet SoU 1977/78:1 (s. 24) behandlade utskottet elt motionsyrkande attarbetarskyddssiyrelsen skulle åläggas redovisa den dokumentation som liggerlill grund för varje enskilt gränsvärde. , som avstyrktemotionen, anförde bl. Beträffande frågan om dokumentation framhållerdepartementschefen all det som grundval för gränsvärdena måste finnas ett välfungerande dokumentationssystem, men att denna fråga torde få lösas efter fleralinjer. En allmän kartläggning på det kemiska området har påbörjats inom ramenför produktkontrollnämndens verksamhei med upprättande av del s. k.pro-dukiregislret som avses omfatta ca 60 000 produkter, och en uppbyggnad skerf n. av ett informationssystem för miljövården (Ml). Av betydelse är vidare denkontinuerliga förstärkningen av arbetarskyddsstyrelsens resurser. Ipropositionen framhålls dock all del forskningsmässiga underlaget förfastställande av gränsvärden fortfarande bara finns i relativt begränsadomfattning och att det krävs forsknings-och utvecklingsinsatser på en mängdområden. behandlade socialutskottet en motion(1977/78:705) om att hos regeringen skulle anhålla alt en särskildutredning tillsattes med uppgift att komma med förslag som syfiar lill en godoch snabb information frän den yrkesmedicinska forskningen omarbetsmiljöriskerna. Utskottet konstaterade i sitt av godkändabelänkande SoU 1978/79:14, rskr 31, att del krävdes en effektiviseradverksamhei i fråga om dokumentation och sammanställning av forskningsresultat imera lättillgänglig form saml en utökad informationsspridning som är anpassadtill bl. a. olika avnämargrupper. En utgångspunkt för informationsspridningenborde enligt utskottet vara all all tillgänglig forskningsinformation skallspridas fortlöpande lill den som berörs därav. En väl fungerandeforskningsbevakning och informationsspridning syntes dock svår att genomförautan en föregående översyn av de på många håll pågående aktiviteterna på informationsområdet.De i motionen aktualiserade frågorna borde enligt utskottet göras till föremålför en utredning. SoU 1978/79:33 5 Enligt förordningen (1972:164, ändrad senast ochomtryckt 1978:436) med instruktion för arbetarskyddsstyrelsen är styrelsencentral förvaltningsmyndighet för ärenden om arbetarskydd, utom i fråga omarbete som är att hänföra till skeppstjänst. Styrelsen ärchefsmyndighet föryrkesinspektionen. Den skall vidare svara för ett informationssystem omarbetsskador (från ). Ledamöter av styrelsen är engeneraldirektör, som är styrelsens ordförande, en överdirektör, som ärstyrelsens vice ordförande, och högst nio andra ledamöter, vilka utses avregeringen. Av de särskill utsedda ledamöterna utses två efter förslag av LO,en efter förslag av TCO, en efter förslag av /SR, två efter förslag av SAFoch en efter gemensamt förslag av . Enligtförordningen (1973:847, omtryckt 1977:1169, ändrad senast 1978:437) medinstruktion Cör yrkesinspektionen utövar inspektionen tillsyn överefterlevnaden av arbetsmiljö- och arbelstidslagstiftningen. Vidare utövarinspektionen inom sitt verksamhetsområde tillsyn över efterlevnaden av lagen(1973:329) om hälso- och miljöfartiga varor och i anslutning därtill meddeladeföreskrifter. har dessutom uppgifter inom ramen förarbetarskyddsstyrelsens informationssystem om arbetsskador (från den 1 januari1979). Vid yrkesinspektionen finns nitlon yrkesinspektionsdislrikt, vilkaomfattar elt eller flera län. I varje distrikt finns en dislriktschef och enyrkesinspeklionsnämnd. avgör vissa i 12 § särskiltangivna viktigare grupper av ärenden. Ärende hos yrkesinspektionen som inteskall avgöras av yrkesinspeklionsnämnd avgörs av distriktschefen ensam. Yrkesinspeklionsnämndenbestår av dislriklschefen, som är nämndens ordförande, och åtta andraledamöter, vilka utses av arbetarskyddssiyrelsen. Av dessa ledamöter utses tvåefter förslag av LO, en efter förslag av TCO, en efter förslag av /SR, tvåefter förslag av SAF, en efter förslag av och en eftergemensamt förslag av och . 1samband med lillkomslen av arbelsmiljölagen (1977:1160) diskuterades ävenarbelstagarrepresentationen i arbetarskyddsstyrelsen och iyr-kesinspeklionsnämnderna. Föredragande statsrådet anförde härom följande(prop. 1976/77:149 s. 351). TCO har fört fram den synpunkten attarbelstagarrepresentationen i arbetarskyddssiyrelsen ochyrkesinspektionsnämnderna bör förslärkas. Enligt LO bör övervägas lämplighetenav all ändra yrkesinspektionsnämndernas sammansättning så att arbetstagarnafår majoritet. Dessa synpunkter ger mig anledning framhålla allarbetsmiljölagen ju syftar till att ge garantier för alt arbetstagarna skallkunna arbeta under tillfredsställande arbetsmiljöförhållanden. För att godaresultat skall kunna uppnås i arbetarskydds-myndigheternas verksamhet är delviktigt all myndigheternas avgöranden omfattas med förtroende av alla dem somberörs. 1* 1978/79. SoU 1978/79:33 6 åstadkomsdetta bäst genom att man inle ger markerad övervikt åt någon sida vad gällerrepresentationen. Jag vill tillägga att en allsidig representation utan starkmarkering av partsintresse synes vara en förutsättning för att bestämmelsernaom fullföljd av talan mot arbetarskyddsmyndighelernas beslut skall kunnautformas på sätt förordas i elt följande avsnilt. Frågan om sammansättningen avarbetarskyddssiyrelsens verksstyrelse och yrkesinspektionsnämnderna behandladeshösten av socialutskottet i det av godkända betänkandet SoU1978/79:11. motion föreslogs att de fackliga representanterna skulle besätta trefjärdedelar av styrelse- och nämndposlerna i arbetarskyddssiyrelsen och iyrkesinspeklionsnämnderna. Utskottet anförde (s. 10): Som närmare redovisats i ett föregående avsnitt (s.6) är bestämmelserna om sammansättningen av arbetarskyddssiyrelsensverksstyrelse och av yrkesinspeklionsnämnderna så formulerade all arbetslagar-och arbetsgivar-intressen getts i stort sett lika tyngd. Detta motiverades i sambandmed tillkomsten av arbelsmiljölagen med alt det var viktigt alt myndigheternasavgöranden omfattades med förtroende av alla som berördes. Detta skulle bäståstadkommas genom all man inte gav någon sida markerad övervikt vad gällerrepresentationen. Utskottet anser att dessa synpunkter fortfarande ägergiltighet. Liksom tidigare vill utskollel dessutom framhålla att ett förtroendefulltsamarbete mellan arbetstagare och arbetsgivare är en förutsättning för attarbetet med att skapa en god arbetsmiljö skall bli framgångsrikt. Ulskolletvill också erinra om att lagstiftningen på arbetslivets område under 1970-taletgett de fackliga organisationerna en starkare ställning. Elt viktigt led idetta är all skyddsombudens ställning inom skyddsarbetet ytterligare stärkts.Utskottet avstyrker pä grund av del anförda motionen i här aktuell del(yrkandet 1). I 6 kap. 7§ arbelsmiljölagen (1977:1160) föreskrivsatt, om visst arbete innebär omedelbar och allvariig fara för arbetstagares liveller hälsa och om rättelse inte genast kan uppnås genom hänvändelse tillarbetsgivaren, skyddsombud kan bestämma att arbetet skall avbrytas i avvaktanpå ställningstagande från yrkesinspektionen. Socialutskottetbehandlade (SoU 1973:25 s. 45) elt yrkande från vänsterpartietkommunisterna om att den lokala fackföreningen och inle yrkesinspektionenskulle äga pröva del berättigade i skyddsombudels åtgärder när skyddsombudetstoppat arbete på grund av fara. Utskottet avstyrkte motionen. Med hänsyn till delsden principiella inställningen att parterna på jämställd grund skall samarbetai arbelarskyddsfrågor, dels principen alt del inom arbetarskyddslagsliflningensram ytterst ankommer på att avgöravilka krav som från skyddssynpunkt bör ställas på arbetsplatsers utformning m.m. kunde utskottet inte biträda yrkandet om att den lokala fackföreningenskulle pröva skyddsombuds belut att avbryta visst arbete. SoU 1978/79:33 7 uttalade utskottet i betänkandet SoU1977/78:1 (s. 57)all det hade samma uppfattning som i denna fråga ochavstyrkte därför elt motionsyrkande alt endast lokal facklig organisationskulle få pröva skyddsombuds åtgärd. Föreskrifterrörande den psykosociala arbetsmiljön De centrala bestämmelserna om arbetsmiljönsbeskaffenhet återfinns i 2 kap. I och 2 §§ arbetsmiljölagen. Där stadgas allarbetsmiljön skall vara tillfredsställande med hänsyn till arbetets natur ochden sociala och tekniska utvecklingen i samhället (1 § första stycket).Arbetsförhållandena skall anpassas lill människornas förutsättningar i fysisktoch psykiskt avseende. Det skall eftersträvas att arbetet anordnas på sådant sätt,att arbelalagare själv kan påverka sin arbetssituation (1 § andra stycket).Arbetet skall planläggas och anordnas så, all det kan ulföras i en sund ochsäker miljö (2 §). 1den allmänna motiveringen i propositionen 1976/77:149 (s. 220-230) framhöllsalt det är av grundläggande betydelse att arbetsmiljölagen speglar enhelhetssyn på arbetsmiljön. Väsentligt är också att i lagen slås fast attarbetsmiljön skall vara i jämnbredd med den sociala och tekniska utvecklingeni samhället och att kraven skall kunna skärpas i takt med all utvecklingenfortskrider. Man skall vidare ta hänsyn lill människans förutsättningar i såvälfysiskt som psykiskt avseende. Departementschefen framhöll beträffande denpsykiska sidan av arbetsförhållandena all del bör lämnas stort spelrum förfortsatt ulveckling och förde fackliga organisationernas handlande.Arbetsmiljön är sålunda helt och hållet omfattad av MBL. Frågor om arbetsmiljöni vid bemärkelse behandlas även i annan lagstiftning, t. ex. lagen omanställningstrygghet och lagen om vissa anställningsfrämjande åtgärder. Depsykiska och sociala faktorerna utgör enligt departmenlsche-fen inte någonavskild grupp av arbetsmiljöfaktorer ulan framkommer genom att arbetsmiljönbetraktas från psykologisk och sociologisk synpunkt. Den psykosociala aspektensammanfaller därför i myckel med den helhetssyn på arbetsmiljön som förordas ipropositionen. Socialutskottetanförde i betänkandet SoU 1977/78:1 (s. 17-18) bl. a. följande. Det hade naturligtvis i och för sig varit önskvärtom det, i överensstämmelse med vad som framhållits vid remissbehandlingen avarbelsmiljöul-redningens belänkande, i förslaget lill AML hade gjortsytteriigare preciseringar av vilka krav som bör ställas på arbetsmiljön ipsykosocialt hänseende. måste del emellertid konstateras all AML äravsedd att bli en ramlag och att liksom när det gäller andraarbetsmiljöfaktorer en precisering av kraven måste i väsentlig utsträckninghänskjutas lill tillsynsmyndigheterna. Med hänsyn lill den föreslagna konstruktionenav sanktionssystemet innebär den omständigheten alt kraven preciseras först itillämpningsföreskrifter inle att kraven är mindre bindande för arbetsgivaren.Utskottet vill också framhålla att, i den mån lagreglerna får sitt materiellainnehåll genom SoU 1978/79:33 8 tillämpningsföreskrifter,det är förhållandevis lätt att få till stånd en snabb anpassning tillutvecklingen, något som kan vara av särskild betydelse då del gällerpsykosociala arbetsmiljöfaktorer. Utskottet vill härvid peka på den omfattandearbetslivsforskning som bedrivs och planeras. Del sagda innebär inte attutskottet tror all de mest väsentliga förbättringarna av psykosocialaarbetsmiljöfaktorer kan åstadkommas genom författningsbestämmelser. Även om-som klariäggs i propositionen(s. 223)-de psykosociala faktorerna inte utgörnågon avskild grupp av arbetsmiljöfaktorer, är del utskottets förhoppning alldel samarbete mellan parterna på arbetsplatsen som kommer alt äga rum genomMBL-förhandlingar blir av särskild betydelse för att lösa de psykosocialaarbetsmiljöproblemen. Det sagda visar enligt utskottets mening att den vidgadesyn på arbetsmiljön, som slås fast i AML, kommer att innebära starkt ökade kravinte bara på arbetsgivare utan även på tillsynsmyndigheterna och de fackligaorganisationerna. 1 budgetpropositionen 1978/79:100 bilaga 15 (s. 1lO-l 11) uppger departementschefen att den för arbetarskyddsstyrelsen yrkaderesursförstärkningen skall omfatta bl. a. en ökad satsning på psykosocialafrågor. bilaga till arbelarskyddsverkels anslagsframställning /80 redovisasdet författningsarbete som pågick inom verket . Av den framgårbl. a. alt arbete pågick med råd och anvisningar rörande anpassning avarbetsförhållandena lill människans förutsättningar i psykiskt avseende.Arbetarskyddsstyrelsens målsättning är vidare alt psykiska och sociala aspekterskall bevakas i allt föreskriftsarbeie. I det arbete som pågår med föreskrifterrörande minderåriga och rörande ensamarbete kommer sålunda psykiska och socialafrågor alt behandlas. En redogörelse för företagshälsovårdensorganisation och för utbildningen av företagshälsovårdens personal finns ibetänkandet SoU 1978/79:17(s. 1-3), lill vilket hänvisas. (A 1976:01) skall överväga ett stort antal frågor med anknytning tillföretagshälsovården. I direktiven framhålls bl. a. att förelagshälsovården ären viktig del av arbetarskyddet och liksom arbetarskyddet i övrigt har lillsyfte att anpassa arbetsmiljön till den enskilde. Förelagshälsovården bör varahuvudsakligen förebyggande. Behovet av sjukvård bör i största möjligautsträckning tillgodoses inom den offentliga primärsjukvården. Målel förutbyggnaden av företagshälsovården är att alla löntagare skall ha lillgång lillföretagshälsovård. Utbyggnaden av företagshälsovården bör liksom hittillsskepå frivilligheiens väg och frågor om dess innehåll m. m. regleras genomavtal och överenskommelser mellan arbetsmarknadens parter. Utbyggnadslaktenmåste anpassas efter de resurser som kan ställas lill förfogande. Direktiveninnehåller vidare bl. a. elt uppdrag alt pröva frågan om en ändamålsenligfördelning och planering av läkarresurserna inom företagshälsovården. Utredningen skall även la upp frågor SoU 1978/79:33 9 rörandeutbildning av förelagshälsovårdens personal. Inomkort väntas utredningen avge etl betänkande om den yrkesmedicinskaverksamheten. Hälso-och sjukvårdsutredningen (S 1975:04) har i uppdrag att utarbeta en helt nylagstiftning för hälso- och sjukvården. Utredningen skall även uppmärksammafrågan om företagshälsovården. 1socialutskottets betänkande SoU 1978/79:17 (s. 6) erinrade utskottet om attutbildningen av förelagshälsovårdens personal hade ökal kraftigt under senareår. Utskottet anförde bl. Antalet utbildningsplatser på de särskildautbildningarna hos arbetarskyddsverkel har mer än fördubblats sedan 1971.Antalet utbildningsplatser har inle helt kunnat fyllas med sökande. Förutom deav arbetarskyddsverkel anordnade kurserna förekommer numera även ett stortutbud av annan utbildning av betydelse för förelagshälsovården, såväl inomhögskolans ram som i annan regi. Intresset för arbeismiljöfrågor är stort blandde utbildningsansvariga på olika nivåer. Del finns skäl att anta attutbildningen i företagshälsovård och i andra arbetsmiljöfrågor ökar i den taktsom f n. är möjlig med hänsyn bl. a. lill rekryleringsmöjlighelerna. Utskottetvill också framhålla alt företagshälsovårdsutredningen enligt sina direktivskall ta upp bl. a. frågan om omfattningen av utbildning för personal lillförelagshälsovården. Utredningför att planera högskoleanknulen utbildning av skyddsombud Enligt 6 kap. 4 § sista stycket arbetsmiljölagensvarar arbetsgivare och arbetstagare gemensamt för alt skyddsombud fårerforderiig utbildning. Arbetarskyddssiyrelsenbedriver utbildning för kvalificerade skyddsombud. har 290 000 kr.beviljats för en kurs med 30 deltagare. Församordning av utbildningsverksamheten och för att ange riktlinjer förarbeismiljöulbildningens innehåll finns en central ulbildningsdelegalion som ärknuten till arbetarskyddsstyrelsen. I delegationen ingår bl.