bet · G201SfU20 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av propositionen 1978/79:153 om förbättrat studiestöd till 1819-åringari gymnasial utbildning jämte motioner 1 propositionen 1978/79: 153() har regeringen föreslagit att 1. antaga inomutbildningsdepartementet upprättat förslag till lag om ändring istudiestödslagen (1973: 349), 2. i övrigt godkänna de riktlinjerför det förbättrade studiestöd till 18-19-åringar i gymnasial utbildning somförordats i propositionen, 3. till Studiemedelsfonden, utövervad regeringen föreslagit i propositionen 1978/79: 100, bil. 12, anvisa ettinvesteringsanslag av . I propositionen föreslås att 18-19-åringar igymnasial utbildning som flyttat hemifrån och brutit den ekonomiska gemenskapenmed föräldrarna t.v. ges rätt att gä över från studiehjälps- tillstudiemedelssystemet om de själva så önskar. Genom att gå över tillstudiemedelssystemet kan de själva finansiera sina studier. De elever som ansersig tillhöra föräldraeko-nomin bör alltid, oavsett om de bor kvar hos sinaföräldrar eller inte, ha rätt att kvarstå i studiehjälpssystemet upp till 20års ålder. Rätten att kvarstå i studiehjälpen är väsentlig främst för deelever som kommer från hem med svag ekonomi och som skulle kunna gå miste ombetydande bidragsförmåner om övergången till studiemedelssystemet voreovillkorlig i det fall man flyttar hemifrån. Därför föreslås i propositionenatt de återbetalningspliktiga studiemedel som kan utgå inom studiehjälpen höjsför 18-19-åringar från nuvarande maximalt . per läsår.Rätten till dessa medel föresläs vara behovsprövade i förhällande tillför-äldraekonomin på samma sätt som . Det ipropositionen intagna författningsförslaget är följande. Lag om ändring i studiestödslagen (1973:349) Härigenomföreskrivs i fråga om studiestödslagen (1973:349)' dels att 4 kap. 2 § skall hanedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas två nya paragrafer, 3 kap. 1 a § och 4 kap. 2a§, av nedan angivna lydelse. Föreslagen lydelse 3 kap. Studiehjälp får inte utgå för tid för vilken studiemedelenligt 4 kap. redan har beviljats. Om verkan av att den studerande beviljats studiehjälp ochstudiemedel för samma tidjinns bestämmelser 14 kap. 2 a §. Studiemedel utgår även till studerande vid deläroanstalter och utbildningslinjer som omfattas av förordnande enligt 3 kap.I§. Studiemedel vid sådan läroanstalt eller utbildningslinje utgår dock förvisst läsår eller del därav endast till studerande som fyller lägst 20 årunder det kalenderår dä läsåret börjar. Studiemedel utgår även till studerande vid deläroanstalter och utbildningslinjer som omfattas av förordnande enligt 3 kap.1§. Studiemedel vid sådan läroanstalt eller utbildningslinje utgår dock förvisst läsår eller del därav till studerande som ej stadigvarande bor hos sina föräldrar och som fyllerlägst under det kalenderår då läsåret börjar eller 2. fyller lägst under det kalenderår då läsåretbörjar. Med förälder avses dels jdder eller moder som harvårdnaden eller, i fråga om studerande som fyllt , senast har haftvårdnaden om den studerande, dels fader eller moder som stadigvarande sammanbormed sådan vårdnadshavare. I fråga om fosterbarn gäller vad som sägs omföräldrar i stället fosterföräldrarna. Lagen omtrvckt 1975:359. SfU 1978/79:20 Studiemedel får inte utgå för tidför vilken studiehjälp enligt 3 kap. redan har beviljats. Beviljas studerande studiemedel och studiehjälp för sammatid gäller tredjefemte styckena. Den studerande får inte uppbära vad han har beviljats istudiehjälp. Har han redan uppburit sådan studiehjälp skall det belopp som hanhar uppburit avräknas från studiemedelsbeloppet för nämnda tid. Avräkningensker från de belopp som har beviljats i studiebidrag, återbetalningspliktigastudiemedel och resekostnadsersättning i nu nämnd ordning. Avräknat belopp skall jämställas med studiebidrag,återbetalningspliktiga studiemedel och resekostnadsersättning i denomfattning som avräkningen avser motsvarande studiestödsjbrm. Belopp som inte kan avräknas skall återkrävas. Därvidtillämpas 9 kap. 2 § tredje stycket. Denna lag träder i kraft . Motioner väckta med anledning av propositionen 1 motionen 1978/79: 2245 av m. fl. (s)hemställs att 1. beslutar, medavslag på propositionen 1978/79: 153, godkänna de riktlinjer för förbättratstudiestöd till 18- 19-åringar i gymnasial utbildning som förordats i motionen, 2. tillStudiebidrag m. m., utöver vad regeringen föreslagit i prop. 1978/ 79: 100,anvisar ett förslagsanslag av , 3. till Studiemedelsfonden,utöver vad regeringen föreslagit i prop. 1978/79: 100, anvisar ettinvesteringsanslag av . I motionen 1978/79: 2305 avChristina Rogestam (c) och () hemställs att riksdagenbeslutar 1. att höja det återbetalningspliktiga beloppet som kanutgå inom studiehjälpen för 18- 19-åringar till maximalt . SfU 1978/79:20 4 2. att som sin mening geregeringen till känna att reglerna för återbetalningspliktiga studiemedelenUgt 3 kap. studiestödslagen bör ses över i enlighet med vad som anförts imotionen, 3. att som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförs om en prioritering avstudiehjälpen inför /81, 4. att som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförs om uppdrag tillstudiestödsutredningen. Motionväckt under allmänna motionstiden vid 1978179 I motionen 1978/79: 1232 av (apk) ochAlf Lövenborg (apk) hemställs att hos regeringen anhåller om attstudiestödsutredningen får i uppdrag att utreda frågan om en vidgning avstudiestödet på det sätt som nämns i motionen. Det studiesociala stödet för elever på gymnasialnivå utgår i form av studiehjälp så länge eleven är . Äldre eleverpå denna nivå liksom elever på högskolenivå erhåller studiestöd i form avstudiemedel. Studiehjälpen innefattar rätt till studiebidrag jämte olikatillägg samt äterbetalningspliktiga studiemedel. Studiemedlen, vilkastotalbelopp är basbe-loppsanknutet, innefattar rätt till studiebidrag ochåterbetalningspliktiga studiemedel. Enligt riksdagsbeslut innevarande år (seSfU 1978/79:16) kommer studiestöd för ett läsår att utgå enligtföljande under /80. Studiebidraget inom studiehjälpen utgår till allaelever. Resetillägg alternativt inackorderingstillägg utgår till elever sombehöver resa till skolorten eller vara inackorderade där.Inackorderingstillägget omfattar också i viss utsträckning rätt till friahemresor, vilkas förmånsvärde kan *vid basbeloppet . SfU 1978/79:20 5 Rätten till de nämnda tilläggen är inteberoende av någon ekonomisk prövning. Så är däremot fallet med rätten tillsåväl inkomstprövat och behovsprövat tillägg som återbetalningspliktiga studiemedelinom studiehjälpen. Den ekonomiska prövningen sker i förhållande till bådeelevens och föräldrarnas ekonomi. För gift elev sker dock prövningen iförhållande till egen och makes ekonomi. /80 kommer inkomstprövat tillägg att kunna utgå med maximaltbelopp i de fall inkomsten inte överstiger . Är inkomsten högrereduceras tillägget. Behovsprövat tillägg skall inte kunna utgå om inkomstenöverstiger . Inkomstgränsen för rätt till oreduceradeåterbetalningspliktiga studiemedel inom studiehjälpen fastställs av centralastudiestödsnämnden (CSN). För innevarande budgetår är inkomstgränsen . Äveninom studiemedelssystemet sker en prövning av behovet av studiestöd. Hänsyntas emellertid endast till elevens egen och i förekommande fall makes ekonomi.För /80 kommer elevens egen inkomst att påverka rätten tillstudiemedel först då inkomsten - för helt läsår räknat - överstiger avbasbeloppet. Gränsdragningenmellan studiehjälps- och studiemedelssystemet har främst skett med utgångspunkti vilken skolform eleven tillhör. Vid tillkomsten av studiesocialareform hänfördes även äldre elever i gymnasial utbildning tillstudiehjälpssystemet, varvid särskilda bestämmelser om dessa elevers rätt tillstöd infördes. överfördes elever över 20 är pä gymnasial nivå tillstudiemedelssystemet. Bakom beslut om gränsdragningen mellan de bådastödformerna låg bedömningen att elever i gymnasieskolan som inte nåttmyndighetsåldern tillhörde för-äldraekonomin. För att undanröja sociala,ekonomiska och geografiska hinder för ungdomarnas möjligheter tillgymnasieutbildning fick elever som kom från hem med svag ekonomi eller hem somvar belägna på annan ort än skolan rätt till olika tillägg inom studiehjälpen. 1samband med att myndighetsåldern genom beslut av aktualiserades frågan om myndiga elever fortfarande borde anses ha ensådan anknytning till föräldrahemmet att deras rätt till studiestöd skulle varaberoende av föräldrarnas ekonomi. Ett flertal motioner i ämnet har behandlatsav , senast vid 1977/. I sitt av godkändabetänkande SfU 1977/78: 18 erinrade utskottet med anledning av ettmotionsyrkande om att en reformering av studiestödet till 18-19-åringar bordeprioriteras framför andra studiesociala frågor och om att utskottet tidigarebetonat vikten av en förstärkning av ungdomsstudiestödet. Utskottet ansåg attdet remissbehandlade förslag till provisoriska regler för studiestöd till 18-19-åringar som studiestödsutredningen lagt fram i sitt principbetänkande (SOU1977:31) Studiestöd, Alternativa utvecklingslinjer gav tillräckligt underlagför ett förslag i frågan . SfU1978/79:20 6 , somtillkallats för att göra en översyn av det studiesociala stödet, har i sittnämnda principbetänkande föreslagit att gränsen mellan studiehjälpssystemet ochstudiemedelssystemet även i fortsättningen dras vid . föreslårutredningen att myndighetsåldern får utgöra den gräns i studiehjälpssystemetvid vilken den studerande får lyfta så stort sammanlagt stöd att det räcker föratt på egen hand finansiera studierna. Utredningens förslag till omedelbara åtgärderför 18-19-åringar, i avvaktan på att frågan får en slutgiltig lösning, innebärockså att myndiga elever i gymnasieskolan även fortsättningsvisskall tillhöra studiehjälpssystemet. De skall emellertid få möjlighet attutnyttja de återbetalningspliktiga studiemedlen inom detta system till ettbelopp av - omräknat i dagens penningvärde - högst . För elever somflyttat hemifrån skall en ekonomisk prövning av rätten till studiemedel görasutan hänsynstagande till föräldrarnas ekonomi. Förslaget har vunnit bredanslutning vid remissbehandlingen. I tilläggsdirektiv till studiestödsutredningen i augusti1978 har departementschefen ansett att ett förslag i huvudsakligöverensstämmelse med vad utredningen föreslagit bör kunna genomföras fr. o. / 80. I propositionen har departementschefen emellertid inteföljt utredningens förslag utan i stället förordat att de 18- 19-åringar somflyttat hemifrån skall ha rätt att välja om de fortfarande vill tillhörastudiehjälpssystemet eller gå över till studiemedelssystemet. De 18-19-äringarsom fortfarande tillhör eller väljer att tillhöra studiehjälpssystemet föreslåssamtidigt få rätt till äterbetalningspliktiga studiemedel inomstudiehjälpssystemet med högst . Liksom skall rätten tilldessa medel prövas med hänsynstagande till föräldrarnas ekonomi. Propositionens förslag har mött kritik i såväl motionen2245 av m.fl. som i motionen 2305 av och . Kritiken går främst ut på att valet mellan ä ena sidan studiehjälpssystemetmed dess för många elever högre bidragsbelopp och å andra sidanstudiemedelssystemet med dess högre totalbelopp av återbetalningspliktigastudiemedel kan bli svårbedömt för den enskilde eleven. 1 de fall eleven väljerstudiemedelssystemet kan valet leda till en skuldsättning som är högre ännödvändigt. Motionärerna i motionen 2245 yrkar avslag på propositionens förslagoch lägger fram ett nytt förslag till studiestöd för 18-19-åringar.Motionärerna i motionen 2305 uppger att de med hänsyn till svårigheterna att nuutarbeta ett alternativt förslag anser sig tvungna att acceptera propositionensförslag men föreslår vissa ändringar i detta. Förslaget i motionen 2245, som anknyter tillstudiestödsutredningens förslag och till den nuvarande principiellauppbyggnaden av studiehjälpen, utgår från att 18-19-åringar som inte bor iföräldrahemmet skall kunna förfoga över ungefär lika mycket medel som eleversom tillhör studieme- SfU 1978/79:20 7 delssystemet.Detta skall ske genom att de får rätt att utan prövning mot föräldrarnasekonomi utnyttja studiehjälpens återbetalningspliktiga studiemedel i sådanutsträckning, att medlen tillsammans med studiehjälpens studiebidrag och detillägg eleven har rätt till inom studiehjälpssystemet motsvarar det belopp somkan utgå inom studiemedelssystemet. Vissa förmåner som kan utgå till elevernautöver de nämnda bidragsbeloppen bör dock beaktas vid tilldelningen av återbetalningspliktigastudiemedel. Sålunda bör värdet av den till inackorderingstillägget knutnarätten till fria hemresor avräknas med ett schablonbelopp. Med hänsyn till attstuderande i gymnasieskolan som regel har fria skolluncher och läromedel och folkhögskolornaselever i allmänhet inte erlägger hel inackorderingsavgift bör även dessaförmåner medföra en reducering av de återbetalningspliktiga studiemedlen. Tillövriga 18-19-äringar skall, i enlighet med vad som föreslagits i propositionen,återbetalningspliktiga studiemedel efter prövning mot föräldraekonomin kunnautgå med högst . Imotionen framhålls att den studerande inte skall fä byta stödform underpågående termin. För att möjliggöra en snar utbetalning av studiestödetföresläs att CSN, utan att avvakta skolstyrelsens behandling av den studerandesansökan om olika bidragsdelar inom studiehjälpen, bör ges möjlighet att fattapreliminära beslut om utbetalning. Deändringar i propositionens förslag som föresläs i motionen 2305 innebär att detbelopp som skall kunna utgå för 18-19-åringar i återbetalningspliktigastudiemedel inom studiehjälpen höjs till . börvillkoren för a'tt få studiemedel inom studiehjälpssystemet mildras för allaelever. Som en rimlig inkomstgräns för reducering av studiemedlen föreslårmotionärerna . Motionen innehåller också en begäran om att riksdagenskall uttala att en kraftigare satsning på studiehjälpens område börprioriteras framför andra studiesociala frågor i 1980/budget. 1 förstahand bör därvid inkomstgränserna för inkomstprövat och behovsprövat tillägghöjas liksom inackorderingstilläggets belopp. Motionärerna begär slutligen attstudiestödsutredningen skall fä i uppdrag att överväga och kostnadsberäkna ettförslag med en extra bidragsdel i studiemedelssystemet för studerande pågymnasial nivå, så att skuldsättningen kan hällas nere för ungdomar somåterupptar gymnasiala studier efter några är i arbetslivet. mening är det angeläget att man häller fast vid den princip somvarit vägledande för utformningen av ungdomsstudiestödet, nämligen attgymnasiestudierna skall vara tillgängliga för alla utan en omfattandeskuldsättning. När möjligheterna för 18-19-åringar i gymnasieskolan att självafinansiera sina studier nu utvidgas bör reglerna därför utformas så attskuldsättningen så långt möjligt hålls nere. Förslaget i motionen 2245tillgodoser denna målsättning på ett bättre sätt än propositionens förslag,eftersom den studerande enligt motionsförslaget alltid får behålla de förmånersom kan utgå inom studiehjälpen. SfU 1978/79:20 8 nämligenpropositionens förslag leda till att majoriteten av de elever för vilkareformen är avsedd blir tvungna att välja studiemedelssystemet för att fätillräckliga medel för sitt uppehälle. Propositionens alternativ, äterbetalningspliktigastudiemedel inom studiehjälpen efter prövning mot föräldrarnas ekonomi, tordeendast lösa fmansieringsproblemen för ett fätal elever. Det kan i dettasammanhang nämnas att av de studie-hjälpsberättigade eleverna f. n.uppbär återbetalningspliktiga studiemedel. Utskottet anser också attmotionsförslaget bättre än propositionens förslag ansluter sig till deprinciper som kommer att vara vägledande för studiestödsutredningen vidavgränsningen av den framtida studiehjälpen. Utskottet förordar därför attförslaget i motionen 2245 med vissa ändringar och förtydliganden som kommer attberöras i det följande läggs till grund för provisoriska regler om studiestödtill 18- 19-åringar i gymnasial utbildning och avstyrker bifall tillpropositionens förslag. Ettvillkor för att den studerande skall erhålla återbetalningspliktiga studiemedelutan prövning mot föräldrarnas ekonomi bör enligt utskottets mening vara attsambandet med föräldraekonomin brutits. I allmänhet torde detta vara fallet omeleven stadigvarande flyttat hemifrån. Den studerande bör genom en försäkran,styrkt med intyg, utlåtande eller dylikt från någon utomstående som harmöjlighet att bedöma elevens situation, t. ex. skolkurator eller studierektor,klargöra att det nämnda villkoret är uppfyllt. Som regel torde man böra räknamed att denna försäkran kommer att godtas av det beslutande organet. Det kannämligen knappast vara möjligt att i varje enskilt fall göra en detaljeradundersökning av om kriteriet "brutit sambandet med föräldraekonomin"uppfyllts. Förutom att detta skulle kräva betydande administrativa insatserskulle det strida mot det studiesociala systemets generella uppbyggnad ochintentionerna bakom den nu förestående reformen. Man torde få räkna med attockså många 1819-åringar som får inackorderingstillägg för studier i t. ex.gymnasieskolor och folkhögskolor kommer att kunna söka och beviljasåterbetalningspliktiga medel. Något krav på att sådana inackorderade eleverskall förhyra en egen bostad för att bli betraktade som fristående fränföräldraekonomin bör inte uppställas, om eleven på annat sätt gör sannolikt attsambandet med föräldraekonomin brutits. Slopandetav prövningen mot föräldrarnas ekonomi medför att det endast är elevens egenoch i förekommande fall makes ekonomi som skall påverka rätten tillstudiemedel. Ekonomiprövningen bör enligt utskottets mening ske med tillämpningav de regler som gäller inom studiemedelssystemet. Den totalnivä pä stödet somåsyftas skall jämföras med studiemedelssystemets totalnivä, med beaktande avändringar till följd av basbeloppets förändring men med bortseende frånbarntillägg och andra extra förmåner. Enligtmotionsförslaget skall vissa förmåner som tillkommer gymnasieskolans eleverbeaktas vid tilldelning av återbetalningspliktiga studieme- SfU 1978/79:20 9 del.Av främst administrativa skäl anser utskottet att hänsyn därvid endast bör tastill förmåner i form av fria skolmåltider och fria läromedel, eftersom dessaförmåner lätt kan beräknas till ett för hela elevbeståndet gemensamtschablonbelopp med utgångspunkt i det värde de representerar för mottagarna.Vägledning härom bör kunna fås i det material som Svenska kommunförbundetställer samman. Förmåner i form av fria hemresor till inackorderade elever ochi form av låga inackorderingskostnader bör däremot inte påverkastudiemedelsbeloppets storlek. Det bör ankomma på regeringen att fastställa denämnda schablonbeloppen efter förslag från CSN. Utskottetvill särskilt understryka att de föreslagna ändringarna beträffande villkorenför studiehjälp endast berör de återbetalningspliktiga studiemedlen.Bestämmelserna för studiehjälpen i övrigt blir oförändrade. Rätten tillinkomst- och behovsprövat tillägg för ogift elev skall sålunda även ifortsättningen prövas mot föräldrarnas ekonomi. Likaså skall inackorderings-och resetilläggen utgå enligt nuvarande regler. Den tillinackorderingstillägget knutna rätten till fria hemresor skall som nämnts intemedräknas i de bidragsbelopp som fylls ut med äterbetalningspliktigastudiemedel. Medhänsyn till de väsentligt vidgade möjligheterna för 18-19-äringar som intetillhör föräldraekonomin att fä uppbära återbetalningspliktiga studiemedel ärdet enligt utskottets mening rimligt att bedöma även övriga gymnasieeleversrätt till äterbetalningspliktiga studiemedel efter generösare regler än somgäller f. n. Utskottet, som förutsätter att denna fråga närmare kommer attprövas i studiestödsutredningen, kan biträda förslaget i motionen 2305 om attden inkomstgräns där de återbetalningspliktiga studiemedlen för alla elever igymnasieskolan trappas av höjs till . för /80. Däremotanser utskottet att det i propositionen och motionen 2245 föreslagnamaximibeloppet för återbetalningspliktiga studiemedel till 18-19-åringar somhar kvar sambandet med föräldraekonomin, , är tillräckligt högt ochavstyrker därför bifall till förslaget i motionen 2305 om en höjning avbeloppet till . Regeringenhar beräknat kostnaderna för propositionens förslag om studiestöd till18-19-åringar till 82 milj. kr. och föreslagit att ett motsvarande investeringsanslaganvisas till Studiemedelsfonden. Med hänsyn till att en kostnadsberäkningendast kan grundas pä osäkra antaganden om vilket intresse som finns bland 18-19-åringarna av att utnyttja möjligheten till äterbetalningspliktigastudiemedel finner utskottet inte anledning frångå de kostnadsberäkningar somgjorts i motionen 2245 och som nära ansluter sig till beräkningarna ipropositionen. Utskottet utgår därvid från att regeringen, om behov avytterligare medel uppstår, återkommer med en begäran om anvisning av medel påtilläggsbudget för nästa budgetår. Enligtpropositionen bör studiemedelsnämnderna tillföras resurser som svarar mot denökade arbetsbelastning som skulle följa av förslaget i SfU 1978/79:20 10 propositionen.Med hänsyn till att ansökningar om återbetalningspliktiga studiemedel inomstudiehjälpssystemet handläggs av CSN medför utskottets förslag i ställetökade arbetsuppgifter för denna myndighet. De ytterligare medel, varmedregeringen avser att låta CSN få överskrida sitt myndighetsanslag, bör därföravse den centrala nämnden i stället för studiemedelsnämnderna. 1tilläggsdirektiven till studiestödsutredningen har understrukits att utredningen- i enlighet med riksdagsuttalande och utredningens och remissopinionensuppfattning - i sitt fortsatta arbete bör prioritera stödet till de yngreeleverna i gymnasial utbildning. Enligt utskottets uppfattning bör i enlighetmed vad som anförts i motionen 2305 prioriteringen påbörjas redan i budgetarbetetrörande /81, vilket bör ges regeringen till känna. Pägrund av att utskottet föreslagit att det vidgade studiestödet för18-19-äringar på gymnasial nivå skall ges inom studiehjälpssystemet anserutskottet att någon åtgärd inte är påkallad med anledning avyrkandet 4 i motionen 2305. Utskottetbehandlar slutligen motionen 1232 av och , vilkenväckts under den allmänna motionstiden . Motionärerna begär attstudiestödsutredningen skall få i uppdrag att utreda frågan om en vidgning avstudiestödet för elever mellan 18 och 20 är som studerar pä gymnasial nivå ochpä högskolenivå. Motionärernasyrkande om ökat stöd till gymnasieeleverna fär anses tillgodosett genom de avutskottet ovan förordade nya bestämmelserna för återbetalningspliktigastudiemedel inom studiehjälpssystemet. Vad härefter angår studerande pähögskolenivå innebär gällande bestämmelser för studiemedel att någon undreåldersgräns för rätt till detta stöd inte finns. Högskoleelev, som inte fyllt20 år, har således rätt till studiemedel utan prövning mot föräldraekonomin.Med hänsyn till det anförda bör motionen 1232 inte föranleda någon riksdagensåtgärd. I. beträffandestudiestöd till 18-19-åringar i gymnasial utbildning som brutit sambandet medföräldraekonomin a) med anledning av motionen 1978/79: 2245, yrkandet I imotsvarande del, och med avslag på propositionen 1978/79:153 i motsvarandedel antar följande såsom utskottets förslag betecknade Lagom ändring i studiestödslagen (1973:349) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 12 §studiestödslagen (1973:349) skall ha nedan angivna lydelse. Utskottets förslag 3 kap. Återbetalningspliktiga studiemedel kan beviljasstuderande som är i behov av studiehjälp utöver dem som han fått med stöd avövriga bestämmelser om studiehjälp. Vid bedömandet av behovet av återbetalningspliktigastudiemedel skall beaktas den studerandes och, om han är gift, makensekonomiska förhållanden. Om den studerande ej är gift, skall hänsyn tagas äventillföräldrarnas ekonomiska förhållanden. Återbetalningspliktiga studiemedel kan beviljasstuderande som är i behov av studiehjälp utöver dem som han fått med stöd avövriga bestämmelser om studiehjälp. Vid bedömandet av behovet av återbetalningspliktigastudiemedel skall/ör studerande som är gift beaktas hans och hans makes ekonomiskaförhållanden.