bet · G201SoU27 · 1978-12-31 00:00:00 — Utbyggnadenav preventivmedelsrådgivningen kräver satsningar av framför alltsjukvårdshuvudmännen, som har huvudansvaret för verksamheten, men även andrasamhällsorgan och enskilda föreningar och organisationer har möjlighet altgöra viktiga insatser när del gäller exempelvis informalion ochatlitydpåverkan. Som exempel på samordnade insatser som gett mycket godaresultat kan erinras om en försöksverksamhet med aborlförebyggande åtgärder sombedrevs på . Preveniivmedelsrådgivningen fördes utpå mödravårdscentralerna, och bl. a. kurser för hälso-och sjukvårdspersonal, skolpersonal,fritidsledare, socialarbetare m. fl. för att de skulle få ökade kunskaper förmedverkan i preventivmedelsrådgivningen och för att föra ut informalion lillallmänheten om rådgivningen. Information sändes dessutom ut lill alla hushåll.Satsningarna ledde till att kunde uppvisa den högsta frekvenseni landet av besök vid rådgivningsmottagningarna bland kvinnor i fertil ålderoch till all antalet aborter minskade kraftigt. Tonårsgravidilelerna förskötsuppåt i åldrarna. att på grundval av bl. a.erfarenheterna från försöksverksamheten på Golland gå ut med rekommendationerför abortförebyggande verksamhet inom landstingskommuner och kommuner. Närdet gäller informalion i sexual- och samlevnadsfrågor till olika s. k.riskgrupper kan nämnas alt ettkartläggningsarbele om olika invandrargruppers behov av informalion om SoU1978/79:27 31 abort och preventivmedel. Utvecklingen av preveniivmedelsrådgivningen i offentligregi uttryckt i antalet besök hos läkare och barnmorskor m. fl. förprevenlivmedelsrådgivning har varit följande,nämligen ca 387 000 besök, ca 450 000 besök och ca 437000 besök. Antalet besök hos läkare minskade i förhållande tilltidigare år, medan antalet besök hos barnmorskor och annan personal fortgåendeökat. Mot bakgrund av den ovan lämnade redovisningen samt medhänsyn till att utvecklingen av preveniivmedelsrådgivningen fortlöpande följsav en särskild lill knuten arbetsgrupp, i vilkensocialstyrelsen och är representerade, anser utskottet altnågon åtgärd med anledning av motionen 1978/79:718 i här aktuelladelar inle är erforderlig. Medelsberäkningen under anslagetföranleder inle någon erinran från utskottets sida. 1. beträffandepreventivmedelsrådgivningen alt avslår motionen 1978/79:718 yrkandenaI och 2, 2. all riksdagentill Efterutbildning av viss sjukvårdspersonal m. m. för /80anvisar ett förslagsanslag av . Övrig sjukvård m. m. Rättspsykiatriska stationer och kliniker m.fl. anslag. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkterna H1-H6 (s. 148-158) ochhemställer attriksdagen för /80 anvisar 1. till Rättspsykiatriska stationeroch kliniker etl förslagsanslag av ,, 2. till Bidragtill anordnande av kliniker för psykiskt sjuka m. m. elt förslagsanslag av , 3. till Bidraglill driften av kliniker för psykiskt sjuka m. m. ett förslagsanslag av , 4. till Föiyaringoch underhåll av viss sjuh'årdsmateriel m.m. ett förslagsanslag av 6 783 000kr., 5. till Utrustningm. m. av beredskapssjukhus vid krig eller krigsfara ett reservationsanslag av13 ,, 6. till Visskrigssjukyårdsutbildning in. m. elt förslagsanslag av , SoU 1978/79:27 32 Driftkostnader för beredskapslagring av läkemedel m. m. Regeringen harunder punkten H7 (s. 158 och 159) föreslagit att till Driftkostnaderför beredskapslagring av läkemedel m. m. för /80 anvisa eltförslagsanslag av . I motionen 1978/79:601 av m. fl. (s)(motivering i motionen 1978/79:594) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkandet2), all till Driftkostnader för beredskapslagring av läkemedel m. () anvisar elt i förhållande lill regeringens förslag med200 , förhöjt förslagsanslag av . Utskottet Från anslaget bekostas drift avberedskapslager av läkemedel m. m. I motionen 1978/79:601 av m. (s)föreslås att medel anvisas för nästa budgetår för påbörjandet av enberedskapslagring av sjukvårdsmate-riel av förbrukningskaraklär. Motionärernaföreslår sålunda dels att 7,8 milj. kr. anvisas under investeringsanslagel lillberedskapslagring av läkemedel m. m. (yrkandet 1), dels all . anvisaslill driftkostnader under förevarande anslag (yrkandet 2). Utskottet- som inhämtat yttrande (FöU 1978/79:4 y) från försvarsutskottet överregeringens förslag under nämnda två anslag saml över motionen - behandlarnärmare frågan om den i motionen föreslagna lageruppbyggnaden i samband med attutskottet behandlar regeringens förslag beträffande investeringsanslagel (s.435). Utskollel anser på skäl som där anges att motionen inte bör föranledanågon åtgärd. Utskottet avstyrker därför den här aktuella delen avmotionen (yrkandet 2). Mot förslagen i övrigt under anslaget har utskottet- i likhet med vad försvarsulskoltet härvidlag anfört i ovannämnda yttrande -inle någol alt erinra. Försvarsutskottetsyttrande fogas vid betänkandet som bilaga 2. alt med bifall lill regeringens förslagoch med avslag på motionen 1978/79:601 yrkandet 2 lill Driftkostnader for beredskapslagringav läkemedel m. ni. för /80 anvisar ett förslagsanslag av . SoU 1978/79:27 33 Bidrag till pensioner för vissa provinsialläkare. Utskollel till styrker regeringens förslag under punkten H8 (s. 159 och 160) och hemställer att till Bidrag till pensioner för vis.saprovinsialläkare för /80 anvisar etl förslagsanslag av . I motionen 1978/79:261 av m. fi. (vpk)föreslås alt hos regeringen hemställer alt initiativ las till enförsöksverksamhet med sex limmars arbeisdag/30 limmars arbetsvecka medlönekompensation inom långtidsvården och att staten svarar för kostnaderna förlönekompensationen. I motionen 1978/79:515 av m. fi. (s)hemställs, såvitt här är i fråga, alt 2. godkänner den målsättning och de riktlinjer förutbyggnaden av långtidssjukvården som angelts i motionen, 3. godkänner de grunder för bidrag lillsjukvårdshuvudmännen för långtidssjukvårdens utbyggnad som angelts i motionen, 4. till Bidrag lill långtidssjukvård för budgetåret1979/80 anvisar ett förslagsanslag av . I motionen 1978/79:1639 av m. fl. (vpk)hemställs, såvitt här är i fråga, att beslutar 3. alt hos regeringen hemställa om åtgärder för 6 000nya tjänster inom sjukvården, 4. alt hos regeringen hemställa om åtgärder för 5 000nya tjänster inom äldreomsorgen. I motionen 1978/79:1847 av m. fl. (vpk)hemställs, såvitt här är i fråga (yrkandet 3), att beslutar att hosregeringen hemställa om åtgärder för att öka antalet platser inomlångtidsvården med 10 000 . I detta avsnitt behandlar utskottet i motionerframförda förslag som främst syfiar lill att förbättra sjukvårdsresurserna förde äldre. Sålunda behandlas frågor om riktlinjer för utbyggnad avlångtidssjukvården och om ökning av antalet vårdplatser inom detta vårdområdemed 10 000 . Vidare behandlas frågor om ökning av antalettjänster inom sjukvården och äldreomsorgen samt om viss försöksverksamhet medarbelstidsförkort- 3 1978/79. SoU 1978/79:27 34 ninginom långtidssjukvården i syfte alt stimulera rekryteringen av personal tilldetta vårdområde m. m. Vissa av motionsförslagen är kombinerade med förslag omstatligt stöd till den utbyggnad som föreslås. Frågormed anknytning till äldresjukvården m. m. har ingått i arbetet för en radutredningar, som tillkallats av regeringen eller bedrivits inom socialstyrelsenunder senare år. Även hos de kommunala huvudmännen har bedrivits en omfattandeutredningsverksamhet på området. Beträffande utredningsarbetet finns skäl atthär redovisa följande. Idet av presenterade principprogrammet för hälso-ochsjukvården inför 1980-lalel (anser 1976:1), vari socialstyrelsenredovisade ett utredningsarbete om vårdstrukturen, rekommenderas att hälso- ochsjukvården byggs upp på tre huvudelement, nämligen primärvård, länssjukvård ochregionsjukvård. Primärvården - som i första hand skall svara förhälsotillståndet hos befolkningen inom elt givet beljäningsområde och som skalltillhandahållas främst vid vårdcentraler och sjukhem - avses omfatta denövervägande delen av alla besök på läkarmottagning, all hemsjukvård ochhuvuddelen av all långtidssjukvård. Endast en mindre del av långtidssjukvårdenbör ligga inom länssjukvården, nämligen långtidssjukvård av patienter medmindre frekvenla men speciellt resurskrä-vande vårdbehov. År1976 antog ett principprogram för långtidssjukvård(anser 1976:3) med uttalanden om bl. a. institutionsmiljönsutformning, tillgodoseende av patienternas kontaktbehov och långtidssjukvårdenssamverkan med andra serviceverksamheter. I principprogrammet anges att enutbyggnad med i medeltal 2 000 vårdplatser under tidsperioden 1975-1985får anses som etl minimum. har stött principprogrammet genomatt långtidssjukvården prioriterats vid fördelningen av investeringsutrymmeinom sjukvården och vid fördelningen av tjänster för bl, a. läkare. Socialstyrelsengenomförde en enkätundersökning för att framförallt få närmarekunskap om patienternas situation inom långtidssjukvården. Resultatet avenkätundersökningen, som utförts vid långvårdskliniker och sjukhem,presenterades i skriften (redovisar1977:8). Det material som framkommit i enkäten skall användas för socialstyrelsenstillsynsverksamhet och planering inom området. Med anledning av de uppgiftersom kom fram i enkäten gjordes en fördjupadundersökning med långtidsvårdspatienter och personal. Undersökningen harresulterat i tre rapporter, som publicerats i skriften Leva på långvårdssjukhus(redovisar 1979:2), Medstöd av etl bemyndigande av regeringen tillkallades utredningen (S1977:05) om vissa frågor rörande sjukvården för de äldre. Utredningen avgav ibörjan av till hälso- och sjukvårdsminjstern betänkandet (Ds S1978:1) De äldre och hälso-och sjukvården. SoU 1978/79:27 35 hari betänkandet lämnat en samlad redovisning av tillgängligt material som belyserhälso- och sjukvården förde äldre, översiktligt redogjort för pågåendeutvecklingsarbete samt uppskaltal utvecklingen av personalbehov och kostnaderför hälso- och sjukvården för de äldre vid alternativa kvantitativa och kvalitativaambitionsnivåer. Utredningen har i tio punkter sammanfattat sina synpunkter ochförslag. Dessa innebär bl. a. att den politiska prioriteringen avlångtidssjukvård och öppen lättillgänglig vård måste i en kärvare ekonomi fåett ökat genomslag på fördelningen av resurserna, alt en ökad satsning krävsför att få fram metoder i syfte alt förebygga långvariga vårdbehov liksom föralt genomföra medicinska insatser i den egna bostaden, ochålderdomshem och att satsningar bör göras för alt förbättra och öka utbudet avutbildning för olika personalgrupper för långtidssjukvården samt stimulerarekryteringen lill detta vårdområde. Vidare föreslås bl. a. insatser som går utpå att forsknings- och utvecklingsarbete som gäller de äldres och långtidssjukasproblem skall främjas på olika sätt. Utredningen har redovisat beräkningar avkostnader och personalbehov vid tre alternativ för utbyggnad av den somatiskalångtidssjukvården med utgångspunkt i att det fanns ca 40 500vårdplatser 1975, inkl. ca 2 000 vårdplatser vid enskildasjukhem. Det första alternativet avsåg en åriig utbyggnad med 1 700 vårdplatseroch innebar i princip samma utbyggnadstakt som den som dittills gällt under1970-talet. Det andra alternativet avsåg en utbyggnad med 2 300 vårdplatser perår, vilket motsvarade den utbyggnadstakt som sjukvårdshuvudmännen planerade förtiden fr. o. m. t. o. m. enligt en redovisning av sjukvårdshu:vudmännens planer i LKELP 77. (I åriiga LKELP-rapporterredovisas sammanställningar av sjukvårdshuvudmännens planer för etl antal årframåt.) I etl tredje alternativ belystes en utbyggnad med 3 000 vårdplatserper år, vilket vårdplatstillskolt - enligt ett i utredningen redovisaträkneexempel - skulle erfordras om vårdkonsumtionen inte möttes på annat sättän genom ytterligare utbyggnad av vårdplatsresurserna. Utredningen redovisadeäven behovet av tjänsleroch personal vid en personalförstärkning inomden befintliga långtidssjukvården och en motsvarande personaltäthet för devårdplatser som planerades tillkomma. Betänkandetöveriämnades lill följande utredningar i de delar betänkandet berördeutredningarnas arbete, nämligen (1) den tillkallade utredningen (U1977:06) om vissa vårdutbildningar inom högskolan (VÅRD 77), (2) den år 1976tillkallade gymnasieutredningen (U 1976:10) som skall göra en översyn av dengymnasiala utbildningen samt (3) den tillkallade utredningen (S1977:02) om sjukvårdens inre organisation, som i sitt utredningsarbete bl. a.skall belysa hur största möjliga personliga omvårdnad skall kunna erhållas ochbeakta hur gruppvård eller lagarbete kan bedrivas. Vidare överlämnadesbetänkandet till universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) för beaktande i dedelar betänkandet berör forskning och utveckling inom UHÄ:s verksamhetsområde.Betänkandet överiämnades slutligen för SoU 1978/79:27 36 a. sjukvårdshuvudmännen och personalorganisationer. Motbakgrund av alt del konstaterats alt etl allt större behov förelåg av samverkanmellan sjukvårds- och socialvårdshuvudmännens planering och löpande verksamhetbeslutade , . socialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut (Spri)att genomföra elt gemensamt utvecklingsarbete främst inriktat påprimärvård, äldreomsorger samt samverkan mellan landstingskommuner ochkommuner. Arbetet inleddes med förstudier avseende nämnda tre områden, ochresultatet av förstudierna presenle-radesår 1977 i skriftenPrimärvård-äldreomsorger-samverkan. Härefterhar följt ett utredningsarbete somsyftat lill all ge de lokala huvudmännen ett så konkret undertag som möjligtför planeringen i första hand till mitten av 1980-lalet. Resultatet av dettautredningsarbete presenterades i sex skrifter, nämligen (1) Primärvård -innehåll och utveckling, (2) Sjukvård i hemmet - social hemtjänst, (3) Boende,service och vård för äldre, (4) Långtidssjukvård i samverkan, (5)Omhändertagande av åldersdemenla saml (6) Dagsjukvård inom primärvården.Skrifterna har utsänts lill sjukvårds- och socialvårdshuvudmännen för altanvändas som underlag för deras planering inom de i skrifterna redovisadeområdena. I skrifterna utgår man från den i principprogrammet för hälso- ochsjukvården inför 1980-talet rekommenderade strukturen och man skisserar bl. a.hur verksamheten vid sjukhem bör samordnas med andra verksamheter på.primärvårdsnivå m. m. för att tillgodose de äldres vårdbehov. Man anser bl. a.alt del bör vara möjligt alt i belydande utsträckning bereda åldersdemenla vårdpå lokala sjukhem inom ramen förden somatiska långtidssjukvården. Del kan härnämnas alt ca 4 700 vårdplatser inom den psykiatriska vårdorganisationen år1975 utnyttjades för åldersdemenla. Antaletvårdplatser inom den offentliga somatiska långtidssjukvärden var vid utgångenav 38 498, vid utgången av 40 402 och vid utgången av år 197741 321. Omutbyggnad av långiidssjukyården m. ni. I motionen 1978/79:515 av m.fl. (s) understryks att omedelbara åtgärder för utbyggnad av långtidssjukvårdenär angelägna mot bakgrund av alt 10 000 patienter väntar på vårdplatsinom långtidssjukvården och alt antalet personer i de högre åldrarna ökar.Motionärerna föreslår att elt handlingsprogram för utbyggnad avlångtidssjukvården fastställs för i första hand medinriktning på en stegvis utbyggnad av antalet vårdplatser i långtidssjukvårdenså att ca 2 300 vårdplatser kan tillkomma vid femårsperiodens slut ochså all totalt ca 10 000 vårdplatser kan tillkomma under femårsperioden.Handlingsprogrammet bör enligt motionärerna även gå ut på en ökning av antalettjänster inom långtidssjukvården med ca 15 000, vilket med hänsyn lillförekomsten av deltidsanställda m. m. beräknas motsvara en ökning av antaletanställda med ca 25 000 och innebära att SoU 1978/79:27 37 personaltätheteni fråga om vårdpersonal inom vårdområdet kan höjas. Motionärerna föreslår althandlingsprogrammet konkretiseras i en plan för utbyggnaden avlångtidssjukvården, som upprättas genom medverkan av ochomfattar samtliga sjukvårdshuvudmän. Motionärerna framhåller att möjlighetenbör prövas att vidga planen lill alt omfatta äldeomsorgerna ur etl bredareperspektiv och alt därvid vikten av utökat samarbete mellanlandstingskommunerna och kommunerna särskilt beaktas. Investeringskostnadernaför den föreslagna utbyggnaden beräknas till sammanlagt ca 2 300 milj. kr. ochde ökade nettodriftkostnaderna vid utbyggnadsperiodens slut till 1 600 milj.kr. Motionärerna anser att staten ekonomiskt bör medverka till planensgenomförande och föreslår att statsbidrag skall utgå via den allmännasjukförsäkringen för utbyggnad av långtidssjukvården i enlighet med detföreslagna handlingsprogrammet. För i utbyggnadsperioden-dvs.år 1980-föreslås emellertid att ett statsbidrag skall utgå från ett anslag istatsbudgeten, vilket skall motsvara hälften av neltodriflkoslnaderna, exkl.investeringskostnaderna, för utbyggnadsprogrammet. För /80uppskattas medelsbehovel till 160 milj. kr. Motionärernapåpekar att de förhandlingar, som de förordat beträffande långtidssjukvårdensutbyggnad, även bör inbegripa frågan om hur man skall tillgodose det ökadebehovet av utbildning av personal för långtidssjukvården. Motionärerna begäralt godkänner dels den målsättning och de riktlinjer för utbyggnadenav långtidssjukvården som angelts i motionen (yrkandet 2), dels de i motionenangivna grunderna för bidrag till sjukvårdshuvudmännen för denna utbyggnad(yrkandet 3). Vidare begärs att under femte huvudtiteln till Bidragtill långtidssjukvård för nästa budgetår anvisar ett förslagsanslag av 160milj. (yrkandet 4). Imotionen 1978/79:1847 av m.fl. (vpk) framhålls också angelägenhetenav en utbyggnad av långtidssjukvården och det begärs åtgärder för alt ökaantalet vårdplatser inom detta område med 10 000 (yrkandet3). senast, , presenterade (LKELP 78) redovisassammanställningar av sjukvårdshuvudmännens planer för en sexårsperiod, nämligenför tiden fr. o. m. utgången av t. o. m. utgången av . Enligtrapporten räknar sjukvårdshuvudmännen med att bygga ut den somatiskalångtidssjukvården med ca 13 700 vårdplatser från 41 321 till 55018 vårdplatser. F.n. förbereds utgivandet av en (LKELP 79), som skall avse lidenfrån utgången av till utgången av . Enligt av utskottetinhämtade preliminära uppgifter räknar sjukvårdshuvudmännen med att antaletvårdplatser i långtidssjukvården - vilka vid utgången av preliminärtberäknats uppgå lill drygt 43 000- skall öka från ca 44 900 till ca 49 600under nämnda Ivåårsperiod. Utbyggnad av äldrevård ochlångtidssjukvård prioriteras av landstings- SoU 1978/79:27 38 I överenskommelser mellan regeringen, å ena sidan, saml och , å andra sidan, om kommunernas ekonomiunder (prop. 1977/78:39, FiU 1977/78:11, rskr 1977/78:67)saml underåren 1979 och 1980(prop. 1978/ 79:26, FiU 1978/79:8, rskr 1978/79:67) har manöverenskommit om att en ökning av landstingskommunernas och kommunernaskonsumtion och investeringar skall begränsas av samhällsekonomiska skäl.Parterna har dock förklarat sig eniga om alt utbyggnaden av bl. a. äldrevårdenoch långtidssjukvården skall prioriteras inom de ekonomiska ramarna och dethar i överenskommelsen avseende förutsatts att antaletvårdplatser inom långtidssjukvården skall byggas ut i den takt som anges igällande flerårsplaner. Med anledning av överenskommelserna har särskildastatsbidrag anvisats till landstingskommunerna och kommunerna för åren 1978 och1979. Enligt en träffad överenskommelse mellan staten ochLandstingsförbundet om vissa ersättningar från sjukförsäkringen lillsjukvårdshuvudmännen skall under dessa år enersättning om ca 170 milj. kr. utgå från sjukförsäkringen lillsjukvårdshuvudmännen för att en utbyggnad av långtidssjukvården skallunderiättas. har åtagit sig alt verka för att sjukvårdshuvudmännenbygger ut vårdområdet med i genomsnitt 2 000 vårdplatser . Regeringenkommer alt lägga fram förslag för med anledning avöverenskommelsen. Detkan här också framhållas att regeringen beslutatinrätta en äldreberedning inom med socialministern somordförande för beredning av frågor som gäller de äldres levnadsförhållanden. Enintensifierad uppföljning av och satsningar på äldrevården är all vänta motbakgrund av delta initiativ. Avdet anförda framgår att man kan förutse att en utbyggnad av långtidssjukvårdenav minst den omfattning som föreslås i motionen 1978/ 79:515 kommer att skeutan någol initiativ med anledning av motionen. Inte heller i övrigtär någon åtgärd med anledning av motionen påkallad. Utskottetavstyrker motionen i här aktuella delar (yrkandena 2, 3 och 4). Avdet sagda följer att utskottet också avstyrker motionen 1978/79:1847, såvitt nuär i fråga (yrkandet 3). Ökningav antalet tjänster inom sjukvården och äldreomsorgen. I motionen 1978/79:1639av m. fl. (vpk) presenteras förslag till ett program som bl, a.skall syfta lill att skapa arbetstillfällen och till att avhjälpa brister inomområden i samhället, där eftersläpning råder. Programmet omfattar dels enförsta etapp om , varunder 100 000 arbetstillfällenföreslås tillskapade, dels en etapp med etl tidsperspektiv av . Som ettled i förverkligandet av målet förden föreslagna första etappen begärmotionärerna åtgärder för att dels 6 000 tjänster skall inrättas inom SoU 1978/79:27 39 sjukvårdeni syfte alt personaltätheten skall ökas (yrkandet 3), dels 5 000 tjänster skallinrättas för utbyggnad av äldreomsorgen (yrkandet 4). Förslagetom tillskapande av 100 000 arbetstillfällen under de närmaste tolv månadernahar även presenterats i motionen 1978/79:1620 av m. fl. (vpk)som endel av i motionen förordade allmänna riktlinjer för budgetpolitiken. Utgifternaför tillskapande av dessa arbetstillfällen har i motionen beräknats till 7-9miljarder kr. har i del av godkända belänkandet FiU1978/79:20 - med anledning av i budgetpropositionen framlagda finansplan ochbudgelförslagjämle motioner - avstyrkt motionen. har framhållit(s. 56) att förslagen i motionen skulle drastiskt öka de offentliga utgifternabåde på den statliga och på den kommunala sektorn och att utskottet motbakgrund av nödvändigheten av en dämpning av den offentliga utgiftsexpansioneninte kan ställa sig bakom en sådan politik. Huvudmännenhar enligt rapporten 77 för hälso- och sjukvården, landvården ochverksamheten med omsorgerom psykiskt utvecklingsstörda räknat med en ökning om41 000 tjänster . Enligt en redovisning avkommunernas planer belräffaride primärkommunal service i en s. k. ,som avseråren 1978-1982, räknar man med alt antalet tjänster inom pensionärs-och handikappomsorg under nämnda tidsperiod skall öka med ca 8 600. Medhänsyn lill den ovan lämnade redovisningen bör motionen 1978/ 79:1639 inteföranleda någon åtgärd av . Utskottet avstyrker motionen i häraktuella delar (yrkandena 3 och 4). Rekryteringenav personal till långiidssjukyården. I motionen 1978/79:261 av m,fl, (vpk) anförs bl, a, att vidtagna åtgärder i syfte att göra arbetetinom sjukvården i allmänhet och inom långtidssjukvården i synnerhet merattraktivt varit otillräckliga. Enligt motionärerna är enda sättet att göravårdarbetet attraktivt, stimulera rekryteringen och minska personalomsättningeninom sjukvården, att man - utan att man förändrar lönen -förkortar arbetstidenför de sjukvårdsanslällda. För att betydelsen av en arbetstidsförkortning skallutrönas begär motionärerna all initiativ las lill en försöksverksamhet med sexlimmars arbetsdag eller 30 limmars arbetsvecka inom långtidssjukvården och altstaten svarar för kostnaderna för lönekompensation vid minskning avarbetstiden. Idet föregående har nämnts alt utredningen om vissa frågor rörande sjukvårdenför de äldre i betänkandet De äldre och hälso- och sjukvården påpekat behovetav satsningar för att förbättra och öka utbudet av utbildning för olikapersonalgrupper för långtidssjukvården och stimulera rekryteringen till dettavårdområde saml all belänkandet överlämnats till följande utredningar,nämligen VÅRD 77, gymnasieulredningen och utredningen om sjukvårdens inreorganisation. Utredningarna har eller har haft alt bl. a. beakta problem medrekrytering av personal till långtidssjukvården. SoU 1978/79:27 40