bet · G201FiU3 · 1978-12-31 00:00:00 — betänkande 1978/79:3 medanledning av motion om den ekonomiska redovisningen vid kommunala verk I motionen 1977/78:655 av . (s)hemställs att med hänsyn till konsumenternas intresse hos regeringenbegär översyn av principerna för den ekonomiska redovisningen vid kommunalaverk. Utskottet har inhämtat yttrande över motionen frånriksrevisionsverket och . 1 motionen anförs att kommunala renhållnings-, el-,vatten- och avloppsverk tilldrar sig en naturiig uppmärksamhet däkommunalmännen söker utarbeta en årsbudget med lägsta möjliga skatt. Dåkommunerna fastställer inkomststaterna för sina verk bortser man enligtmotionärerna lätt från att skattebetalare och förbrukare av verkens tjänsterinte är samma grupp, särskilt om hänsyn tas till skattens storlek ochförbrukningens storlek hos den enskilde. I kommunallagens anda skall dockverkens inkomster bygga på självkostnaden, och någon vinst att ersättaskatteuttag skall inte förekomma, framhåller motionärerna. Denekonomiska redovisningen, sådan den tillämpas vid flertalet kommunala verk,medför enligt motionärerna att verksrörelsens ekonomi inte kan ulan särskildutredning skiljas från kommunens ekonomi i övrigt, så att en objektiv bild avverkens resultat framstår. Härigenom kan uppstå en oavsedd och delvis doldkommunal beskattning av konsumenterna. Motionärernapåpekar att vissa tekniska verk och kraftverk har infört en från den övrigaförvaltningen avskild ekonomisk redovisning av liknande slag som den somtillämpas av aktiebolagen, s. k. sluten redovisning. Eftersomdet allmänt använda redovisningssystemet bygger på en rekommendation fråndåvarande av anser motionärerna en omprövningnu vara . Yttranden över motionen från riksrevisionsverkeloch återfinns som bilaga till betänkandet. Enligt vad som anförs i motionen medför denekonomiska redovisningen, sådan den tillämpas vid flertalet kommunala verk, attverksrörelsens ekonomi inte utan särskild utredning kan skiljas från kommunensekonomi i övrigt, så att en objektiv bild av verkens resultat framstår.Härigenom kan det bli svårt eller omöjligt att kontrollera att inte vinster ide kommunala verkens 1 1978/79. FiU 1978/79:3 2 Motionärerna menar att det allmänt användaredovisningssystemet är föråldrat och bör omprövas. Riksrevisionsverketoch har i yttranden över motionen framhållit att enutveckling av de kommunala redovisningsprinciperna skett fortlöpande, bl. a.dokumenterat i skrifter från och 1976. En tillämpning avKommunförbundels rekommendationer med de tillägg som gjorts under senare årbör enligt vad som anförs i yttrandena göra det möjligt att ta fram denobjektiva bild av de kommunala verkens resultat som efterlyses i motionen. Riksrevisionsverkelpåpekar att frågan om tvingande regler beträffande sluten redovisning av dekommunala verkens ekonomi har prövats av flera utredningar under senare år.Utredningarna har avvisat tanken på lagstadgad skyldighet för kommuner altinföra sluten redovisning. Kommunförbundetavvisar bestämt förslag som skulle innebära en ytterligare reglering avkommunernas drälselförvaltning. Detta gör förbundet bl. a. mot bakgrund av attdet f n. pågår statliga utredningar i syfte alt utmönstra detaljföreskriflerför verksamhet. Motbakgrund av vad och anfört i sina yttrandenavstyrker utskottet motionen 655. att avslårmotionen 1977/78:655. Näiyarande:Björn (), Axel (), (), (), (), (), (), AntonFågelsbo (c), (), (), (c),AnitaGradin(s), (), () och (). FiU 1978/79:3 3 Bilaga Yttranden över motionen 1977/78:655 Yttrandeöver motion 1977/78:655 ang. den ekonomiska redovisningen vid kommunala verk Riksrevisionsverkel (RRV) begränsar sitt yttrandetill vissa allmänna synpunkter på de frågor som behandlas i motionen. Någotformellt hinder för en sluten redovisning av de kommunala verkens ekonomi tordeinte föreligga. har dock endast ett begränsat antal kommuner infört ensådan redovisning. Frågan om tvingande regler i detta avseende har diskuteratsunder senare år av bl. a. kommunalrättskommitlén (SOU 1965:40),kommunallagutredningen (SOU 1974:99) samt kommunalekonomiska utredningen (SOU1977:78). Dessa utredningar har dock avvisat tanken på lagstadgad skyldighetför kommuner att införa sluten ekonomisk redovisning för de kommunala verken. RRVsprincipiella inställning är att varje verksamhels resultat klart skall framgåav redovisningen. Detta krav kan uppfyllas exempelvis i form av slutenekonomisk redovisning men bör också kunna tillgodoses på annat sätt. I sambandmed aklualisering av en taxehöjning bör t. ex. nödvändiga uppgifter kunna tasfram ur redovisningen. har pågått ett kontinuerligtutvecklingsarbete för att ta fram ett modernt och ändamålsenligt budgeterings-och redovisningssystem för kommunerna. Detta arbete är dokumenterat,exempelvis i skrifterna Internränla och avskrivning (1973) och Budgetering iutveckling (1976) från kommunförbundet. En tillämpning av kommunförbundetsrekommendationer med de tillägg som gjorts bör göra del möjligtatt ta fram den objektiva bild av de kommunala verkens resultat som efleriysesi motionen. Besluti detta ärende har fattals av generaldirektörens ställföreträdare inärvaro av avdelningschefen , avdelningsdirektören samt försterevisorn , föredragande. Denekonomiska redovisningen vid kommunala verk finansulskotl har anhållit om Svenskakommunförbundels yttrande över motion 1977/78:655 av m. fl. FiU 1978/79:3 4 ekonomiskaredovisningen vid kommunala verk. vill med anledning häravanföra följande. Inledningsvisvill styrelsen erinra om statsmakternas ståndpunkt att frågor som rörutformningen av kommunernas budget- och redovisningssystem bäst hanteras avkommunerna själva och av deras organisationer. Därför ger kommunallagen enmycket vid ram inom vilken kommunerna har möjligheter att utforma sinahjälpmedel för drätselförvaltningen. Detligger i sakens natur att de administrativa systemen i kommunerna fortlöpandemåste omprövas och utvecklas. ser det som en mycket väsentliguppgift att nära följa utvecklingen inom drälselområdet och föreslåförändringar i systemen allteftersom förulsällningarna för deras tillämpningändras. Nedanlämnas en kortfattad redogörelse för de väsentligaste rekommendationerna ochanvisningarna beträffande budget- och redovisningssystemets utformning somförbundet utgett. motionen omnämnda rekommendationen av återfinns i utredningensom utarbetades av en inom utsedd kommitté, benämnd Kapitalredovis-ningskommiuén. Kapilalredovisningskommilténutvecklade och motiverade mera ingående sitt förslag rörande affärsverkensekonomiska redovisning i en promemoria av . Denna promemoriautarbetades med anledning av ett förslag till principer för kapilalredovisningoch budgetering för kommunala affärsdrivande verk framlagt av Svenska gas- ochelverksföreningarnas liltereringskommilté. Euförslag till normalkontoplan för redovisning, K-planen, presenteradesår 1962 av kapilalredovisningskommiltén. Erforderliga anvisningar förkontoplanens praktiska tillämpning utgavs av förbundet . Dessaanvisningar kompletteras fortlöpande med hänsyn till vunna erfarenheter ochändrade förutsättningar, kr 1973 gjorde förbundet en översyn av då gällande kapitalredovisningsprinciper.Utredningsarbetet koncentrerades kring principer och metoder för beräkning avavskrivning och intern ränta. Vidare gjordes en fullständig översyn av detillämpade avskrivningstiderna för olika anläggningstillgångar varvid de motivsom legal till grund för rekommendationerna om kapitalljänstkostnadernasbehandling inom den affärsmässiga verksamheten preciserades. Dessutom lämnadesrekommendationer om den affärsmässiga verksamhetens budgetering och redovisning. Utöverde ovan nämnda rekommendationerna som på ett mera genomgripande sätt harbehandlat affärsverksredovisningen har utgivit rapporterna"Budgetering i utveckling. Planering, budgetering, redovisning 1977"och "Redovisningsplan för kommuner (K-planen) 1978". I sammanhanget kan nämnasatt nära följer ett inom FiU 1978/79:3 5 bedrivet utredningsarbete som syftar till att utarbeta enstandardkontoplan för energiföretag. Slutligen vill styrelsen hänvisa till enpågående översyn av det ADB-system för ekonomisk redovisning som används imerparten av landels kommuner. Syftet med översynen är främst att ytterligareanpassa nuvarande system till de krav på redovisningsinformation som kan finnasi enskilda kommuner och förvaltningar. Vadbeträffar de i motionen antydda sakliga missförhållandena i kommunernasredovisning vill styrelsen framhålla följande. De redovisningsprinciper som avmotionärerna påstås kunna resultera i en oavsedd och delvis dold beskattning,har utförligt behandlats i förbundets utredning . Redovisning enligt dessa rekommendationer ger enligt styrelsensuppfattning alla intressenter en fullgod information. Metoden möjliggör sålundafull kontroll av att ingen "dold skatt" uttas via avgifterna. Vidförbundels utformning av rekommendationer inom budget- och redovisningsområdethar det varit en genomgående princip alt behandla den kommunala verksamhetensom en helhet. Härigenom skapas en garanti för ett sammanhållet ochöverskådligt system som underlättar kommunledningens helhetsbedömning. Isista hand är det de enskilda kommunerna som, utifrån lokala krav och önskemål,själva beslutar om hur budget- och redovisningssystemet skall utformas.Styrelsen förutsätter därvid att utformningen sker med rimligt hänsynstagandetill såväl helhetsintresset som till affärsverkens särskilda önskemål. Heltnaluriigt pågår del i kommunerna och i deras organisationer en fortlöpandediskussion om hur redovisningen inom den affärsmässiga verksamheten skallutformas. Därvid har särskilt uppmärksammals metoden all, utöver avskrivning påanskaffningsvärde, även beräkna ränta på bruksvärde. Som tidigare nämnts skerdet också ett kontinuerligt utvecklingsarbete inom området och styrelsen serdel som naluriigt att detta arbete bedrivs i samarbete mellan berördaintressenter. Isamband med införandel av gällande vatten- och avloppslag avvisade riksdagenförslag om att lagstiftningsvägen ingripa med detaljerade bestämmelser rörandekommunernas affärsmässiga verksamhet. Med hänvisning till vad som ovan anförtssamt att det pågår statliga utredningar i syfte alt utmönstrastatliga detaljföreskrifler för verksamhet vill styrelsen bestämtavvisa sådana förslag som skulle innebära en yitedigare reglering avkommunernas drälselförvaltning.