bet · G201FiU10 · 1978-12-31 00:00:00 — Islutet av fick i uppdrag att biträda inom industridepartementetvid överläggningar mellan företag rörande handels-stålsindustrin. I enpresskommuniké har redovisat vissa bedömningar ochförslag i syfte att denna industri skall ytterligare samordnas ocheffektiviseras. I kommunikén sägs att utredningsarbetet nu har resulterat iett konkret förslag till strukturförändring som kan ligga till grund förslutgiltiga förhandlingar. Förslaget innebär bl. a. att två nya bolag,Stångstålsbolaget och Armeringsstålbolaget, FiU 1978/79:10 73 skallbildas vid sidan av . I fråga om förslagets följder för sysselsättningenvid de mindre handelsstålverken anförs följande i presskommunikén. Sysselsättningskonsekvenserna av förslaget i sinhelhet kan ännu inte preciseras. Preliminära beräkningar pekar på en totalpersonalminskning med ca 750 personer. Den helt dominerande delen av neddragningenhänför sig till en oundviklig avveckling av de metallurgiska delarna iHallstahammar resp. . Statens åtagande när det gäller sysselsättningenförutsätts bli utformat på likartat sätt som vid bildandet av ,vilket således även bör gälla de delar av som inte föreslås ingåi nämnda stångstålsbolag. Under det senaste budgetåret behandlade riksdagenvid två tillfällen förslag från regeringen om olika åtgärder avseende textil-och konfektionsindustrierna. Sålunda fattades beslut om vissaåtgärder för försörjningsberedskapen på tekoområdet (prop. 1977/78: 42, FöU1977/78: 5, rskr 1977/78: 81) och om olika stödåtgärder till förmånför tekoindustrierna (prop. 1977/78: 42, 1977/78: 73 och 1977/78: 100 bil. 17,NU 1977/78: 41, rskr 1977/78: 172). Somett led i arbetet på en långsiktig plan för tekoindustrierna gav regeringenunder vissa utredningsuppdrag till överstyrelsen för ekonomisktförsvar, och statens industriverk. Vidare harhandelsdepartementet hemställt om kommerskollegiums yttrande ifråga om vad som har uppnåtts genom de avtal som ingåtts under det senaste åretom reglering av vissa viktigare tekoexporterande länders export till . har redovisat en bedömning av utvecklingen avproduktion och sysselsättning inom tekoindustrierna (Tekoutredning . Del 1.Rapport från branschprogram teko). En andra del beräknas föreligga , sedan kommerskollegium har färdigställt den ovannämndautvärderingen av de begränsningsavtal som har ingåtts med vissatekoexporterande länder. Vidare har i september 1978utarbetat en analys av tekoindustriernas betydelse för sysselsättningen i olikaregioner och överstyrelsen för ekonomiskt försvar en utredningom olika möjligheter att upprätthålla försörjningsberedskapen på tekoområdet. Idetta sammanhang bör också nämnas att statens pris- och kartellnämnd i augusti1978 till regeringen har redovisat resultatet av ett utredningsuppdrag rörandeprissättningsmetoder inom beklädnadsdetaljhandeln. FiU1978/79:10 74 Energipolitik, m. m. Motionerna 1978/79:1 och 1978/79: 2 I motionen 1978/79: 2 föreslås bl.a. att som sin mening skall ge regeringen till känna vad som anförtsi motionen om behovet av en ansvarsfull energipolitik (yrkandet 5).Motionärerna menar att de riktlinjer för energipolitiken som beslöts avriksdagen och som enligt motionärerna i allt väsentligt rekommenderatsockså av bör följas av regeringen. Regeringen "handlingsförlamning på energiområdet" har enligt motionärerna hotatsysselsättningen för många människor. Vissa uppgifter lämnas omsysselsättningssvårigheterna hos olika industriföretag och i olika delar av landet. Enligt motionen 1978/79:1 bör begära attregeringen utarbetar ett program för alternativ energiproduktion ochenergibesparande åtgärder som ger 5 000 årsarbeten ytterligare inomverksamheten (yrkandet 7). Förslaget ingår som ett led i den i föregåendeavsnitt berörda planen för 100 000 nya jobb . Vissa uppgifter om energipolitiken godkände ettenergipolitiskt program (prop. 1975: 30, NU 1975: 30, rskr 1975: 202). Avsiktenhar varit att på nytt skulle få tillfälle ta ställningtill energipolitikens inriktning i stort och på . I syfte att tafram ett underlag för dessa beslut tillsatte regeringen hösten , som har avlämnat bl. a.huvudbetänkandet (SOU 1978: 17) "Energi" och slutbetänkandet (SOU1978: 49) "Energi. Hälso-, miljö- och säkerhetsrisker". En översiktlig redogörelse för olika energipolitiskaställningstaganden av regeringen t. o. m. harpublicerats i Aktuellt i industri- och energipolitiken 1978: 1 (utgiven avindustridepartementet). På grundval av betänkanden från närings- ochcivilutskotten behandlade en rad olika aspekterav energipolitiken (NU 1977/78:6770 resp. CU 1977/78:30, 31; rskr 1977/78:340343 resp. 1977/78: 344, 345). Besluten gällde bl. a. medelsanvisning tillstatens vattenfallsverk, energiforskningsprogram för den närmastetreårsperioden, uran- och oljeprospektering samt energisparplan för befintligbebyggelse. I den regeringsförklaring som statsminister i berörs energipolitiken i följandepassus. Energipolitiken skall inriktas påatt tillgodose behovet av energi, åstadkomma en effektivare hushållning medenergi, utveckla nya förnyelsebara energikällor, minska storaoljeberoende och ge handlingsfrihet för framtiden. Regeringen avser attbedriva en energipolitik FiU1978/79: 10 75 som kan få bred uppslutning i och bland svenskafolket. Regeringen kommer att verka för skärpta krav på säkerhet för olikaenergi-slag. Regeringen ser som en av sina viktigaste uppgifter att öka trygghetenoch säkerheten i vår energiförsörjning. Den oro som vi människor känner införriskerna med kärnkraft och andra energislag bör vi ta som en allvarliguppfordran till att skapa största möjliga trygghet. Äv statsministerns inledande anförande i denallmänpolitiska debatten i framgår att regeringenavser att under /79 förelägga ett förslag till beslut ide centrala energifrågorna. Detta förslag skall enligt statsministern framförallt präglas av en strävan efter ökad trygghet i energiförsörjningen, ökadsäkerhet och bibehållen handlingsfrihet. Regeringens mål är enligt statsministern@ söka utforma ett förslag som kan samla en så bred majoritet i somnågonsin är möjligt. Inrättande av en strukturfond Motionen 1978/79: 2 är den femteunder av mindre än varigenom förslag om inrättande av enstrukturfond för näringslivet framläggs i . Motionärerna presenterarsitt förslag i största korthet och hänvisar i övrigt till de tidigaremotionerna i ämnet. Ett par modifikationer kan noteras. Styrelsenssammansättning preciseras inte i samma grad som förut. Det anges bara att istyrelsen bör finnas "representanter för både löntagare, näringsliv ochden statliga sektorn". föreslås nu en specificeradstatlig garanti, avsedd att möjliggöra fondens tilltänkta upplåning på deninternationella kapitalmarknaden. Utskottets grundläggande invändningar mot förslaget,senast redovisade i yttrande till finansutskottet (NU 1977/78:3 y), kvarstår. Förslagets huvudsakliga innebörd är, som utskottet då framhöll,att staten får ytterligare ett instrument för strukturpolitiska insatser.Emellertid har varken genom motionen och dess föregångare eller av förslagetsförespråkare inom utskottet i erforderlig mån klargjorts vilka riktlinjer somskulle gälla för fonden. Vad motionärerna begär är sålunda att regeringen skallfå ett långtgående bemyndigande att för kapitalinsatser inom näringslivetinrätta en ny institution vid sidan av dem som redan finns och vid sidan av denomfattande verksamhet till stöd för särskilda branscher och företag somstatsmakterna är engagerade i. Utskottet anser alltjämt att det saknasunderlag för ett sådant beslut av . Genom sitt förslag om en statlig garanti förstrukturfonden har motionärerna till skillnad från tidigare angett formellaförutsättningar för FiU 1978/79:10 76 denupplåning varigenom fonden skulle få en del av sitt kapital. Utskottet villdock anmärka att det synes mindre lämpligt att ytterligare en institution får iuppdrag att bedriva upplåning utomlands för statens räkning. En sådanverksamhet kräver hög kompetens och betydande personalresurser, som är dyrbaraatt förvärva. Vidare finns det risk för att en sådan statsgaranterad upplåningsom motionärerna tänker sig kan inverka ogynnsamt på förutsättningarna förstatens övriga upplåning i utlandet. Utskottetavstyrker sålunda förslaget om inrättande av en strukturfond. I motionen 1978/79: 1 föreslås bl. a. att riksdagenskall uttala sig för åtgärder i syfte att garantera sysselsättningen inomvarvs-, gruv-, stål-och textilindustrierna. De här berörda åtgärderna ingår ien plan, vars ändamål anges vara att åstadkommaminst 100 000 nya arbeten. Alternativ produktion och en sysselsättningsgarantiför varven skall enligt motionen ge 8 000 årsarbeten, en sysselsättningsgarantiför gruv- och stålindustrin 4 000 årsarbeten och en bevarad sysselsättninginom textilindustrin 2 000 årsarbeten. Motionärernashär berörda förslag tycks vara grundat på uppfattningen att det är möjligt attbemästra de svåra problem som strukturomvandlingen i olika näringsgrenar förmed sig, om staten utfärdar garantier för att sysselsättningen i olikaindustribranscher skall behållas på en viss nivå. Åtgärder av denna innebördkan utskottet emellertid inte ställa sig bakom. En aktiv näringspolitik måste istället utformas så, att den underlättar nödvändiga förändringar förändringarsom givetvis måste ske i socialt acceptabla former. Av den föregående framställningenframgår att ett omfattande arbete f. n. ägnas åt problemen inom gruv-, stål-och textilbranscherna. Härtill kommer att regeringen har meddelat att enproposition om varvens framtid skall föreläggas omkring den 10november 1978. Utskottet avstyrker sålunda motionen i här behandlad del. Motioneninnehåller också förslag om att skall uttala sig för att ett industripolitisktprogram utarbetas med sikte på ökad förädling inom landet. Som motiv anges attdet stora beroendet av energi- och re-sursslukande råvaror och halvfabrikatmåste brytas och att kapitalets profitintressen kan få avgöraSveriges industriella och ekonomiska utveckling. Ett motionsyrkande frånvänsterpartiet kommunisterna med likartad innebörd behandlades senast avutskottet . Därvid instämde utskottet (NU 1977/78: 55 s. 28) bl. a. iuppfattningen att en strävan, mom näringspolitiken bör vara att öka förädlingsgradeninom industrin. Ett näringspolitiskt utredningsarbete, styrt av FiU 1978/79:10 77 dedirektiv som motionärerna hade angett, skulle emellertid, anförde utskottet, tasikte på en omgestaltning av näringslivet i en utsträckning som utskottet intekunde ställa sig bakom. Med hänvisning härtill och till att frågan omnäringspolitikens utformning på redan var föremål för utredningavstyrkte utskottet det då aktuella motionsyrkandet. Utskottet gör sammabedömning nu och avstyrker sålunda yrkandet i motionen 1978/79: 1 omutarbetande av ett industripolitiskt program. Energipolitik,m. Regeringen energipolitik har lett tillsysselsättningsproblem hos olika industriföretag och på många orter, menarsocialdemokraterna i partimotionen 1978/79: 2. De uttalar att en ansvarsfullenergipolitik är en förutsättning för att vårt land skall kunnahävda sig såsom framstående industrination och långsiktigt förverkliga socialamål, såsom sysselsättning och välfärd. Motionärerna ställer sig bakom riktlinjernai energipolitiska beslut, liksom förslag, ochföreslår ett riksdagsuttalande om behovet av en ansvarsfull energipolitik meddenna inriktning. Motionärernahävdar också att regeringen har lidit av en "handlingsförlamningpå energiområdet" som hotat sysselsättningen för många människor.Utskottet tar bestämt avstånd från detta betraktelsesätt och hänvisar till enrad betydelsefulla förslag och åtgärder inom energiområdet av regeringenFälldin. En redogörelse för den nya energipolitiken har publicerats i Aktuellti industri- och energipolitiken 1978: 1. Den täcker tiden t. o. m. mars 1978.Utskottet erinrar vidare om att regeringen , för att motverka desysselsättningsproblem som följer av nedtrappningen av arbetsstyrkan vidkraftverksbygget i Forsmark, har beslutat att ta fram objekt inom en ram av100 milj. kr. för att ge sysselsättningsmöjligheter åt byggnadsarbetare i norraUppland (prop. 1977/78: 116 s. 36). Motionenväcktes före det inträffade regeringsskiftet. Statsminister har i regeringsförklaringen anfört att regeringenavser att bedriva en energipolitik som kan få en bred uppslutning i riksdagenoch bland svenska folket. I annat sammanhang har statsministern bekräftat attden nya regeringen liksom de båda föregående är inriktad på att underdetta skall få ta ställning till förslag i de centrala energifrågorna.Utskottet anser att inte har anledning att f. n. göra något uttalandeom energipolitikens allmänna inriktning och avstyrker sålunda motionen i härbehandlad del. Vänsterpartietkommunisterna föreslår i partimotionen 1978/79: 1 att hos regeringenskall begära ett förslag till program för alternativ energiproduktion ochenergibesparande åtgärder "som ger 5 000 FIU 1978/79:10 78 årsarbetenytterligare inom verksamheten". Förslaget ingår i partiets program för100 000 nya arbeten. Utskottetvill erinra om att bl. a. beslöt om ettenergiforskningsprogram för treårsperioden fr. o. m. den 1 juli 1978.Programmet innebär bl. a. stora insatser i fråga om förnyelsebara energikällor,särskilt vindenergi och energi ur biomassa, samt i fråga om energianvändninginom bebyggelse och i industriella processer (prop. 1977/78: 110, NU 1977/78:68, rskr 1977/78: 341). Vid samma tillfälle fattades också beslut om ökadesatsningar på åtgärder i energibesparande syfte (prop. 1977/78: 76 och1977/78: 100 bil. 16, CU 1977/78: 31, rskr 1977/78: 345). I motionen framförsuppfattningen att det är möjligt att skapa 5 000 årsarbeten"ytterligare" genom ökade insatser för alternativ energiproduktionoch energibesparande åtgärder. Någon närmare motivering för denna uppfattningredovisas inte. Ej heller framgår det, såvitt utskottet kan finna, om avsiktenär att dessa arbeten skall skapas utöver de satsningar på energiområdet sombeslöts av . Utskottet avstyrker förslaget imotionen om ett riksdagsuttalande till förmån för ett program för 5 000 nyaårsarbeten på energiområdet. Närvarande:Ingvar (), (), (), (),i (fp), (), (), LillyHansson (s), Karl-Änders (), (), ().Ingegärd (), (), () och (). 1.beträffande inrättande av en strukturfond av , ,, , , och Karl-ErikHäll (alla s) som anser att den del av utskottets yttrande som har rubrikenbort ha följande lydelse: Förslag om inrättande av en sådan strukturfond somnu förordas i motionen 1978/79: 2 har avvisats avriksdagsmajoriteten. Förslagets vedersakare har grundat sina avslagsyrkandenpå'diverse invändningar mot vad som föreslagits om fondens styrelse m. m. FiU 1978/79:10 79 grundläggandemotiveringarna för att fonden bör tillskapas har de konsekvent undvikit attdiskutera. Det är visserligen sant att staten har gjort avsevärdaekonomiska insatser för att möjliggöra strukturförändringar inom olikabranscher. Men den nu avgångna regeringens politik därvidlag har präglats avbristande planmässighet och svag handlingskraft. De åtgärder som har vidtagitshar bara inneburit en tillfällig hjälp. Man har inte gjort tillräckligt mycketför att åstadkomma en institutionell apparat som långsiktigt kan tillföra deberörda företagen erforderliga resurser. Kravet på samhälleligt inflytandeöver den fortsatta utvecklingen har inte blivit tillgodosett i önskvärd grad. Ominte strukturförändringarna skall bli rent defensiva krävs nya,framtidsinriktade satsningar från företagens sida. De instrument som stårtill buds är emellertid inte tillräckliga när det gäller att åstadkomma detriskkapital som behövs. Den föreslagna strukturfonden har därför en viktiguppgift att fylla. På ett annat sätt än de befintliga kapitalmarknadsinstitutionernaskulle den kunna ta sådana risker som är förknippade med alla inte rentdefensiva strukturförändringar. Expansiva mindre och medelstora företag ärdärvid en viktig målgrupp. Direkta insatser i stathga företag, t. ex. inomvarvsindustrin, bör göras i annan ordning än genom fonden. Utskottet villbetona att olika former av kapitaltillskott från fonden bör kunna prövas, t.ex. köp av nyemitterade aktier och lån mot konvertibla skuldebrev, och att deti vissa fall kan vara lämpligt med kombinerade insatser av fonden och . Utskottetrillstyrker sålunda motionsyrkandena. bifall till dessa innebärenligt utskottets mening att regeringen får klara och tillräckliga direktivför utfärdande av närmare bestämmelser rörande strukturfondens verksamhet. 2.beträffande energipolitik, m. m. av , , , , , och (alla s) som anser att den del av utskottets yttrande under rubriken"Energipolitik m. som börjar med "Motionärerna hävdar"och slutar med "behandlad del" bort ha följande lydelse: Regeringen beslöt attinte f. n. bifalla en ansökan av enligt lagen (1977:140) om särskilt tillstånd att tillföra kärnreaktor kärnbränsle, m. m.(villkorslagen). Enligt regeringens bedömning fordras ytterligareprovborrningar och därav föranledda mätningar i bergsområden med vissa angivnageologiska egenskaper. Den situation som har uppkommit är olycklig från fleraolika synpunkter. Självfallet måste samtliga politiska partier ta ett ansvarför att kärnkraftens avfallsfrågor får en tillfredsställande lösning. Det äremellertid angeläget att handlingsfriheten på detta område bevaras imöjligaste mån i avvaktan på ytterligare resultat av den forsk- FiU1978/79:10 80 ning och det utvecklingsarbete som pågår. Man borde t. ex.inte f. n. behöva avgöra om man skall välja upparbetning eller direkt slutförvaringav det använda bränslet. Villkorslagen tvingar fram lösningar som kanske senareframstår som mindre tillfredsställande. Prövningen av den aktuella ansökanvisar, anser utskottet, att de invändningar mot tillkomsten av villkorslagenår 1977 som de socialdemokratiska reservanterna i näringsutskottet formulerade(NU 1976/77: 23 s. 23 f.) var bärkraftiga. I detta sammanhang finner utskottetånyo anledning understryka som också gjordes av reservanterna vid dettillfället att åtgärder snabbt bör vidtas för att skapa goda förutsättningarför central lagring av det använda kärnbränslet intill dess att detta skall tasom hand för upparbetning eller slutlig förvaring. På förslag av regeringen beslöt våren1978 att medel för kärnkraftblocket Forsmark III skulle ställas tillförfogande endast för första hälften av /79 (prop. 1977/78:116, NU 1977/78: 67, rskr 1977/78: 340). De socialdemokratiska ledamöterna inäringsutskottet uttalade att regeringens förslag var oacceptabelt och föreslogatt medel skulle anslås för att täcka hela budgetårets behov (NU 1977/78: 67 s.19). De medel som f. n. står till statens vattenfallsverks förfogande räcker,enligt vad verket upplyst, för att fullfölja byggnadsarbeten någon vecka in idecember 1978. Verket har begärt hos regeringen att medelställs till förfogande för tiden fram till för att byggandet avForsmark III skall kunna fortgå. Utskottet anser att den nya regeringen, somett led i en ansvarsfull energipolitik, bör ombesörja atterforderliga medel ställs till vattenfallsverkets förfogande för fortsattbyggande av Fors-mark III under hela /79. bör i ett uttalande till regeringen understrykabehovet av en ansvarsfull energipolitik med den inriktning som här angivits. beträffande vissa industribranschfrågor m. m. av BirgittaHambraeus (c): Det är viktigt attföretagsekonomiska och samhällsekonomiska konsekvenser vägs samman inäringspolitiken och att denna är tillräckligt långsiktig. Den förra regeringen tillsatte en referensgrupp med enrepresentant för varje riksdagsparti och under ordförandeskap av landshövdingeni för att följa utveckling. Det visar sig att en bibehållen malmbaserad metallurgi vidDomnar-vets järnverk skulle ha stora fördelar. De gruvor som levererar malmtill järnverket skulle då kunna bibehållas. Vidare har ett integrerat stålverklättare att producera tunnplåt av så hög kvalitet att man har utsikter att FiU 1978/79:10 81 konkurreramed importen, som f. n. svarar för hälften av tillförseln. Sammantagna blirsamhällets kostnader för att skapa arbetstillfällen inom på detta sättungefär hälften så stora som kostnaderna om motsvarande sysselsättning skulleordnas genom samhällets försorg på annat sätt. Styrelsenför teknisk utveckling (STU) stöder ett stort upplagt forskningsprojekt omframtida järnverk. Lovande försök pekar på att modern teknik bör utnyttjasmåskalefördelar och kombinera produktion av hög-värdigt bränsle (t. ex.metanol) och produktion av stål i miljövänliga slutna system, organiserade såatt antalet anställda är även om man räknar med att produktionsvolymenvarierar. Långsiktigtinnebär detta att den struktur som finns i och övrigaBergslagen kommer att vara idealisk för framtidens stålverk. 6 1978/79. FiU1978/79: 10 82 1978/79:1 y över motioner om åtgärder inom den ekonomiska politikensåvitt rör bostadsfrågor har genom beslut1978-10-12 berett civilutskottet tillfälle att avge yttrande över motionerna1978/79:1 (vpk), yrkandet 1, 2 (s), yrkandena 6, 7, 10 och 11, samt 5 (vpk),yrkandet 2, och därvid hemställt att yttrande avlämnas skyndsamt. Civilutskottetanför med anledning därav följande. 1 Uppgifter i anslutning till motionsförslagen Bostadspolitiska förslag avprincipiellt samma typ som de nu i motionen 1978/79:2 (s) upptagna har lagtsfram genom motionen 1977/78:39 (s). Denna sistnämnda motionväcktes med anledning av till finansutskottet hänvisad proposition ominriktningen av den ekonomiska politiken men hänvisades såvitt gälldebostadspolitiska förslag direkt till civilutskottet. Utskottet (CU 1977/78: 3s. 13) anförde: De förslag som här behandlas ingårsom led i en motion om inriktningen av den ekonomiska politiken, en fråga somfaller under finansutskottets bedömning. Yrkandena har dock getts en såspecifik karaktär att de remitterats för civilutskottets beredning såsom iförsta hand bostadspolitiska frågor. Förslag av samma typ väcktes också i motioner underallmänna motionstiden - 1977/78:351 (s), 857 (vpk) och 897 (s). Förslagenremitterades till civilutskottet och behandlades i betänkandet CU1977/ Vidare noteras att förslag inom det här behandlade områdetockså behandlats av finansutskottet i dess betänkande FiU1977/78:40 med anledning av kompletteringspropositionen. 1.2 Prisstopp på byggnadsmaterial Allmänna prisregleringslagen(1956:236, ändrad senast 1973:301) är en beredskapslag som formellt är i kraftmen som endast kan tillämpas i vissa angivna lägen. Har lagen satts itillämpning ger den regeringen fullmakt att under vissa förutsättningar införaolika former av prisreglering. har (prop. 1977/78: 22, FiU 1977/78: 9) godkänt attregeringen förordnar om fortsatt tillämpning av lagens 2-4, 6, 8 och 9 §§ undertiden 1977-12-21-1978-12-20. 1978/79:34 föreslås ett motsvarandegodkännande för tiden t. o. m. Bland formerna för prisreglering anges i 3 § attregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer kan förordna om stopprispå viss förnödenhet eller tjänst. Detta innebär bl. a. att den som frivilligtsäljer förnödenhet inte utan tillstånd får överskrida det pris som han tillämpadeden dag som anges i förordnandet. 1 3 b § sägs att på motsvarande sätt ensäljare inte får höja sitt pris förrän efter det att han hos myndighethar gjort anmälan om prishöjningen och skälen för denna. Enligt förordningen (1977:770) om prisstopp m.m. (ändradsenast 1978:732) gäller stoppris nu inte för någon typ av byggnadsmaterial.Föreskrift om anmälningsplikt - och därmed förbud att utan tillstånd höjapriset förrän efter anmälan - gäller dock för byggnadsmaterial inomsju varugrupper. Bland dessa kan noteras cement och fabriksbetong, sågade ochhyvlade trävaror, isoleringsmaterial, tegel, sanitetsvaror, glas ochvärmepannor. Här nedan redovisasprisutvecklingen dels i ett längre perspektiv, dels . Tabell I. Prisutveckling på några viktigarebyggnadsmaterial - (Uppgifterna avser priserna vid åretsutgång där inte annat anges) Kursiverade siffror anger ändringar efter 1978-03-31Källa: SPK FiU1978/79:10 84 Prisutveckling på vissa byggmaterial underperioden januariseptember 1978 i procent