bet · G201SfU5 · 1978-12-31 00:00:00 — betänkande 1978/79:5 Medanledning av motion om viss information till den som flyttar utomlands SfU1978/79: 5 I motionen 1977/78: 1049 av ()hemställs att hos regeringen anhåller att ges iuppdrag att överväga lämpliga former för upplysningar till svenska medborgaresoni flyttar utomlands om vad detta medför i fråga om olika förmåner. Utskottethar inhämtat yttrande över motionen från ochFörsäkringskasseförbundet. har i sin tur inhämtatyttrande från de allmänna försäkringskassorna i , ,, , , och samtfrån och allmänna försäkringskassor. Gällandebestämmelser om sociala förmåner m. ni. Förmåner enligt svensksocialförsäkringslagstiftning eller sociallagstiftning i övrigt förutsättergenomgående en anknytning till såsom medborgarskap i riket ellerbosättning här. Bosättningsbegreppet inom dessa områden bygger i huvudsak påmotsvarande begrepp inom folkbokföringen. Det innebär att en person i principanses bosatt där hon tillbringar dygnsvilan. Emellertid har en särskild praxisutvecklats inom socialförsäkringslagstiftningen. I fråga om förmåner somomfattas av lagen om allmän försäkring (AFL) skall enligtriksförsäkringsverkets cirkulär 15/1975 följande regler tillämpas vidutflyttning. Om inskriven försäkrad hos kyrkobokföringsmyndigheten anmäler atthan bosatt sig i annat land avförs han från den svenska kyrkobokföringen. Harhan i sådant fall bosatt sig i annat nordiskt land blir han automatisktöverförd till sjukförsäkringen i det andra nordiska landet. Underrättasförsäkringskassan på annat sätt om att någon har avregistrerats frånkyrkobokföringen skall bosättningsfrågan utredas. Visar det sig då att denförsäkrade bosatt sig utomlands skall bosättningen anses ha upphört vidavresan från landet. Har kassan inte fått besked om när avresan från Sverigeägde rum skall bosättningen anses ha upphört före den tidpunkt dåförsäkringskassan fick besked från datacentral omavregistrering från kyrkobokföringen. Om försäkringskassansutredning däremot inte visar att försäkrad, 1 1978/79.11 saml. SfU 1978/79: 5 2 somär svensk medborgare, haft för avsikt att bosätta sig utomlands, skall hanenligt rådande praxis anses bosatt i intUl efter avresanhärifrån. Denna ettårsregel tillämpas också på försäkrad utlänning, som varitbosatt här, och som skickas ut av svenskt företag för arbete utomlands. Annanutlänning däremot avregistreras, när han kan antas ha lämnat landet, om inteomständigheterna talar för att hans bortovaro är blott tillfällig t. ex. pågrund av semester. Utlandssvensk, som inte har rätt till viss förmån i ,kan på grund av konvention eller överenskommelse med annan stat varatillförsäkrad motsvarande förmån i den staten. Alla svenska medborgare är försäkrade enligt AFL.Detsamma gäller här bosatta utlänningar. Fr. o. m. den månad då den försäkradefyller skall han också vara inskriven hos allmän försäkringskassa. Allaförsäkrade har i princip rätt till ersättning för utgifter för läkarvård,tandvård och sjukhusvård. Då den försäkrade inte är bosatt i har hanrätt till sjukvårdsersättning bara om vårdbehovet uppkommer när han vistas här. Inskrivenförsäkrad har också lätt till sjukpenning, som beräknas på grund avsjukpenninggrundande inkomst. Enligt de definitioner som finns i 3 kap. 2 § AFLkan även inkomst pä grund av anställning hos utländsk arbetsgivare utgörasjukpenninggrundande inkomst av anställning. För inskriven försäkrad somi harinkomst av annat förvärvsarbete saknar det i princip betydelse om inkomstenhärrör från eller annat land. Inkomsten kan dock vara undantagen frånbeskattning här och ligger då i allmänhet inte till grund för beräkning avsjukpenninggrundande inkomst. Varjesvensk medborgare, som iir bosatt i landet eller som varit mantalsskriven härunder det år då han fyllde och under de fem föregående åren, ärberättigad till folkpension. Svensk medborgare, som på grund av utflyttninginte uppfyller dessa krav kan i vissa fall ändå erhålla folkpension efteransökan hos . Rätttill tilläggspension (ATP) äi: i och för sig inte beroende av svensktmedborgarskap eller bosättning i . Detta medför att den som inte längreär svensk medborgare eller som har flyttat härifrån är berättigad erhållatidigare inarbetad ATP. Rätt att arbeta in sådan pension tillkommer däremotendast svensk medborgare eller här i riket bosatt utlänning samt utlänningsom, utan att vara bosatt här, arbetar på svenskt handelsfartyg. Försäkrad sombosatt sig utomlands kan i vissa fall tillgodoräknas pensionsgrundandeinkomst. Detta gäller bl.a. svenska medborgare som är utsända av svenska bolageller är anställda av svenska bolags utländska dotterbolag. SfU 1978/79: 5 3 Förmånerna enligt lagen om arbetsskadeförsäkring(LAF) omfattar alla arbetstagare samt här bosatta egenföretagare ochuppdragstagare. Utländska arbetstagare, som tillfälligt har anställning iSverige, kan således omfattas av bestämmelserna. I likhet med praxis på andraområden inom socialförsäkringslagstiftningen omfattas också utsända svenska arbetstagareunder en period av . Rätttill delpension tillkommer i bosatt försäkrad som uppfyller deallmänna villkoren i lagen om delpensionsförsäkring i form av vissarbetsminskning. Huruvida bosättning skall anses föreligga eller inte skallavgöras med ledning av de i inledningen presenterade bedömningsgrunderna. Äveni fråga om barnbidrag tillämpas en schablonregel i oklara utflyttningsfall. Regelninnebär att rätt till förmånen kvarstår efter utflyttningen. Ivissa fall kan en längre övergångstid tillämpas. Om, vederbörande kommertillbaka till efter en utlandsvistelse, som har varat mer än sexmånader, kan barnbidrag betalas retroaktivt. Huruvida bidrag skall utgå isådant fall bedöms bl. a. med ledning av om personen i fråga ibeskattningssammanhang har ansetts bosatt i under bortovaron. Förrätt till bidragsförskott krävs också att bosättning föreligger här i riket.Enligt Råd och anvisningar i socialvårdsfrågor 1964 nr 174 bör emellertid enutlandsvistelse, som inte överstiger , inte leda till att bosättningenanses bruten, såvida barnet är kyrkobokfört i . Nordiskkonvention om social trygghet Inom gäller i princip den regeln attmedborgare från ett land vid vistelse i ett annat land behandlas på samma sättsom sistnämnda lands medborgare. Särbestämmelsergäller för vissa förmåner. Sålunda uppbär en från utsänd anställdsjukpenning från av utlandsvistelsen.Rätt till folkpension och därtill hörande förmåner inom annat nordiskt landförutsätter i allmänhet vistelse i det andra landet oavbrutet under tre årinnan ansökan görs. Rätttill tilläggspension i annat nordiskt land inarbetas i princip så snart denförsäkrade är sysselsatt där. Ifråga om ersättning vid arbetsskada skall försäkrad som sänts ut av sinarbetsgivare i bosättningslandet uppbära förmåner från den staten. Vissaytterligare undantag förekommer i fråga om arbetsskadeförsäkring, bl. a. förresande personal och offentligt anställda. ti /79.11 saml Nr 5 SfU 1978/79: 5 4 har träffat överenskommelser med flerastater på -so.cialför-säkringslagstiftningens. Konventionen den 11november 1975 mellan och om social trygghet är avsedd attbilda mönster för framtida avtal och vid ändring av gamla avtal med utomnordiskastater. Ipropositionen 1975/76: 51 om godkännande av konvention mellan ochÖsterrike rörande social trygghet, m. m. anförde chefen för socialdepartementetbl. a. följande. Grundprincipen i konventionerna har varit attmedborgare i det ena landet likställs med medborgare i det andra när det gällerrätt till socialförsäkringsförmåner. Med denna teknik kan man lösa problem somhar sin orsak i att personer med utländskt medborgarskap särbehandlas inom ettlands socialförsäkringslagstiftning. Däremot löser man med likabe-.handlingsregler inte de problem som skapas av väntetider, kvalifikationsperioderetc, som kan finnas i lagstiftningen och som brukar gälla alla oavsettnationalitet, alltså även för landets egna rnedborgare. För att lösa sådana problem, som alltså kanföreligga även för landets egna medborgare, fordras att man införsammanläggningsregler, dvs. bestämmelser om rätt att i ett land räkna sigtillgodo väntetider eller kvalifikationsperioder som har fullgjorts i det andralandet. Detta har skett i den föreliggande svensk-österrikiska konventionen. Konventionen gäller medborgare i endera staten ochperson som omfattas eller omfattats av lagstiftningen i sådan stat samt personsoin härleder sin rätt från sådan person. Enligt konventionens huvudprincipskall förvärvsverksamma individer omfattas av lagstiftningen i den stat där hanär sysselsatt (art. 7). Från d£.nna regel föreskrivs undantag bl.a. förarbetstagare som är utsänd av sin arbetsgivare i bosättningslandet (art. 8). Ifråga om rätt till österrikisk pension gäller att den som inarbetat svensk ATPeller för bosättningsår taxerats för inkomst vid den statligainkomsttaxeringen får tillgodoräkna sig svenska försäkringsperioder för att uppfyllakravet på antal försäkringsår enligt österrikisk lagstiftning. Frågan om en person är bosatt i eller inteär av betydelse för omfattningen av hans skattskyldighet här i landet. Enligthuvudregeln anses den som här har sitt egentliga bo och hemvist såsom bosatthär i riket. Uttrycket "bo och hemvist" innebär inte att vederbörandemed nödvändighet behöver ha bostad här i landet. Det torde vara tillräckligt omhan har kvar någon mera påtaglig anknytning till , t. ex. i form avbohag eller personliga eller ekonoiniska intressen i landet. Är han att ansesåsom bosatt här i riket föreligger enligt 53 § kommunal- SfU 1978/79: 5 5 skattelagen(KL) oinskränkt skattskyldighet. Detta innebär att han skall betala skatt förall inkomst vare sig den härrör från eller annat land och allförmögenhet, oavsett om den är nedlagd här eller utomlands. Om svenskmedborgare flyttar ur riket men behåller väsentlig anknytning till behandlashan i beskattningssammanhang som om han är bosatt här i riket. Om vistelsenutom riket varar (den s. k. "ettårsregeln") kan hanenligt 54 § h) KL vara befriad från inkomstskatt på lön. Undantag från dennaregel gäller dock för offentligt anställda och anställda på svenska fartygeller anställda på svenska, danska eller norska luftfartyg. Personsom inte är bosatt i är skattskyldig enligt 53 § KL för vissa inkomstersom har stark anknytning till . Hit hör bl. a. avlöning eller annandärmed jämförlig förmån som har utgått på grund av anställning eller uppdraghos svenska staten eller svensk kommun, avlöning eller annan därmed jämförligförmån, som har utgått av annan anställning eller annat uppdrag, i den måninkomsten har betalats från och förvärvats genom verksamhet här,pensioner eller annan ersättning enligt lagen om allmän försäkring ellerpension på grund av anställning eller uppdrag hos svenska staten eller svenskkommun samt pension på grund av pensionsförsäkring, som meddelas av här i riketbedriven försäkringsrörelse. Även pension på grund av tjänstepensionsförsäkringbeskattas i om den förvärvats genom verksamhet som huvudsakligenutförts här i riket. fall skattskyldighet föreligger i på grund av bosättning här kanundantag föreskrivas i internationella dubbelbeskattningsavtal. Dessa avtal äri huvudsak uppbyggda kring två modeller. Enligt den ena typen (creditavtal)föreskrivs att inkomst som får beskattas i den stat varifrån den härrör(källstaten) också får beskattas i den stat där den skattskyldige är bosatt(hemviststaten). Sistnämnda stat skall emellertid från skatt på inkomst medgeavdrag för utländsk skatt på inkomsten. Förfarandet medför att taxeringverkställs, både i utlandet och i , men den sammanlagda skattenöverstiger inte den skatt som skulle debiterats om beskattning skett endast iden ena staten. Eftersom taxering verkställs i finns underlag förberäkning av sociala avgifter och förmåner. Enligtden andra typen (exemptavtal) undantas en i källstaten beskattad inkomst frånbeskattning i hemviststaten. Inkomst som beskattats i utlandet får följaktligeninte beskattas i . För att undvika de konsekvenser detta leder till vidberäkning av sociala avgifter och förmåner har tillämpaten alternativ exemptmetod för inkomster, som undantas från beskattning ihemviststaten. Detta förfarande medför att inkomst som är undantagen frånbeskattning i kan beaktas vid beräkning av sociala avgifter ochförmåner. SfU 1978/79: 5 6 I fråga om inkomst på grund av anställning är detvanligt att avtalen föreskriver att beskattning får ske endast i den anställdeshemviststat. Har arbetet emellertid utförts i den andra staten får beskattningske där. Undantag från sistnämnda regel brukar föreskrivas i de fall den anställdeär utsänd av sin arbetsgivare för kortare tjänstgöring i den andra staten. Omlönen i sådant fall betalas av arbetsgivaren i hemviststaten sker beskattningendast i den staten. anser alt de broschyrer, somredan finns och som är under omarbetning, ger tillräcklig information om rättentill svenska socialförsäkringsförmåner vid vistelse resp. flyttning utomlands.Verket anser därför att motionen inte bör föranleda någon åtgärd. Iyttrandet erinrar verket om att alla i utlandet verksamma svenska medborgare,som får sin lön ftån arbetsgivare i , oavsett om beskattningen sker här,tjänar in rätt till ATP. I detta sammanhang pekar verket på att svensktmoderbolag har möjlighet ingå förbindelse med verket om att svara för avgifttill ATP i de fall svensk medborgare är anställd hos ett svenskt dotterbolag iutlandet. Utlandssvensken tjänar därmed in rätt till ATP trots att inkomsteninte beskattas i . F. n. gäller ca 500 sådana ATP-förbindelser. Såvittgäller information om socialförsäkringsförmåner till personer som flyttarutomlands är verket enigt med motionären om att sådan information bör lämnastill den som flyttar utomlands. Verket upplyser att såvitt avser verketsämnesområde finns broschyren "Om du flyttar från . .. Bra att veta om pensioner m. ", i vilken information lämnas ompensionsskydd vid flyttning från . Broschyren innehåller en kortbeskrivning om rätt till folkpension och ATP samt om beskattning av de.5saförmåner. Dessutom ges i broschyren en kort information om övrigasocialförsäkringsförmåner efter utflyttningen. Vidare finns broschyren"Sjukförmåner när du är utomlands", vilken i korthet beskrivei'rätten till sjukförmåner vid vistelse i olika länder. Båda dessa broschyrer är,enligt verket, under omarbetning eftersom ingått och kommer att ingånya konventioner om social trygghet med ett flertal länder i . Verketplanerar dessutom att ge information om alla nya konventionsbestämmelser,vilka blir gällande för bl. a. utlandssvenskar. Försäkringskasseförbundettillstyrker bifall till motionen. Förbundet framhåller att informationen intebara bör behandla ATP och beräkning av pensionspoäng utan även den försäkradesalla förmåner och skyldigheter och en beskrivning av hur dessa påverkas vid enflyttning utomlands. Förbundet anser därför att informationsbroschyren börutformas SfU 1978/79: 5 7 och distribueras i samarbete mellan ochriksskatteverket. Förbundetdelar motionärens uppfattning att det är samhällets uppgift alt svara förupplysningen om socialförsäkringen och anför i anslutning härtill. En informationsbroschyr som tydligt anger hur deförsäkrades alla förmåner och skyldigheter påverkas vid flyttning utomlandsskulle kunna få en vid spridning och ett stort användningsområde. Den skulleockså kunna komplettera de informationsbroschyrer som redan finns. Dessa gernämligen endast mycket summariska upplysningar och innehåller dessutom inteupplysningar om alla förmåner. Informationennår inte heller alltid fram till dem som tänker flytta utomlands. Det gälleralltså att förbättra informationen och att finna nya vägar för informationen såatt den når fram till dem som tänker flytta utomlands. De flesta allmänna försäkringskassor som yttrat sigi ärendet delar i stort uppfattning. Enförsäkringskassa anser dock att de broschyrer, som tillhandahålls påförsäkringskassornas lokalkontor, var och en på sitt område, berör ävenförmåner då man flyttar utomlands. Kassan avstyrker därför motionen med motiveringenatt försäkrad som ämnar arbeta utomlands bör vända sig till närmastelokalkontor, där han kan erhålla all nödvändig information omsocialförsäkringsförmåner. Rätten till förmåner enligt svensksociallagstiftning eller svensk socialförsäkringslagstiftning förutsätteranknytning till genom medborgarskap, bosättning eller liknande. Medhänsyn till att vårt näringsliv sysselsätter så många svenskar utomlands äranknytningen till i form av bosättning av särskilt intresse. Normalttillämpas de regler som gäller i fråga om kyrkobokföring när det gäller attbedöma var en person skall anses bosatt. En särskild praxis har emellertidutbildat sig på socialförsäkringsområdet. Enligt denna kan en person som flyttarfrån ändå betraktas som bosatt här i riket under en övergångstid avett år efter det att han har lämnat landet, och förmåner som grundar sig påbosättning kan därför åtnjutas efter utflyttningen. Dettagäller t. ex. förmåner som sjukpenning, folkpension och bidragsförskott.Möjlighet att inarbeta ATP efter utflyttning från Sverigehar under vissa förutsättningar svenska medborgare anställda i utländskadotterbolag till svenska företag och sådana svenska medborgare utomlands somavlönas från . Bestämmelser som avviker från vad som har nämnts kangälla enligt överenskommelse eller konvention som har träffat med annatland. SfU 1978/79:5 8 Den som är bosatt i är skattskyldig här förall inkomst. Detsamma gäller svenska medborgare som har flyttat härifrån menbehåller en väsentlig anknytning till . Den som vistås utomlands underminst är emellertid normalt fritagen från svensk skatt på inkomst avtjänst, som han uppbär . Motionärenhar med utgångspunkt i ett exempel som rör möjligheten att inarbeta ATP begärtatt skall få i uppdrag att överväga lämpliga former för attupplysa svenskar, som flyttar utomlands, om vad en sådan flyttning innebär ifråga om rätten till olika förmåner; I motionen framhålls att det är samhälletsuppgift att svara för sådana upplysningar. Motionären betonar vikten av attupplysningarna blir individuellt riktade och att de tillhandahålls vid rätttidpunkt. Lämpligen bör detta enligt motionären ske, när vederbörande anmälerutflyttning hos pastorsämbetet eller lokala skattemyndigheten. Motionären anseratt bör kunna ta fram en enkel broschyr med nödvändigauppgifter, som lämnas eller sänds till den presumtive "utlandssvensken". Utskottetdelar motionärens uppfattning om angelägenheten av att alla som är berättigadetill förmåner enligt gällande lagstiftning får information om vilka förmånerde är berättigade till och om hur deras situation påverkas av exempelvis enutflyttning från . På de områden som är av intresse är det ocksåsörjt för information genom att försäkringskassorna tillhandahåller broschyrermed upplysningar bl. a. om de försäkrades sjukförniiåner vid utlandsvistelseoch om hur en utflyttning från påverkar rätten till pension. I korthetredovisas gällande regler. Broschyren lämnar också besked om var närmare upplysningarkan inhämtas. På socialförsäkringslagstiftningens område sker fortlöpandeändringar av gällande bestämmelser, inte minst genom att sluter avtalmed andra stater för att reglera i vilka fall och i vilken stat förmåner kanåtnjutas. Detta förhållande ställer naturligtvis höga krav på upplysningsverksamheten.Utskottet noterar i detta sammanhang att f. n. håller påatt omarbeta redan tillgängliga broschyrer och att verket också planerar att geallmänheten information om nya konventionsbestämmelser. Såvälsocialförsäkringslagstiftningen som skattelagstiftningen är förenad med ettomfattande regelkomplex av delvis mycket komplicerad art. Det torde därför intevara möjligt att i en broschyr av någorlunda enkel utformning ge en fullständigbeskrivning av alla de bestämmelser som kan komma att gälla i olikautflyttningssituationer. Vad som enligt utskottets uppfattning är av störstabetydelse är att försäkringstagarna får en verkningsfull information om vart dekan vända sig för att få upplysningar om vad som vid en utflyttning kommer atthända i individuella fall. Det kan dock innebära vissa problem att nå fram medsådan information, eftersom det inte är ovanligt att den som flyttar från Sve- SfU 1978/79: 5 9 rigelämnar landet utan föregående kontakt med vederbörande myndigheter. Utskottetförutsätter att undersöker hur allmänheten bäst kan fåde nödvändiga upplysningarna i sådana fall. Medhänsyn till det anförda bör motionen inte föranleda någon åtgärd. att avslårmotionen 1977/78: 1049. Närvarande:Sven Aspling (s), (), (), (), (), (), (), EricMarcusson (s), (), (), (), RalfLindström (s), (), () och *(c). *Ej närvarande vid betänkandets justering.