bet · G201AU8 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av motioner om ledighet från anställning I betänkandet behandlas tre motioner om rätt tillledighet från anställning. En motion avser organiserande av motionsidrott, enannan tandläkarbesök och en tredje deltagande i frivilligförsvaret. Utskottet har inhämtatremissyttranden över motionerna. 1977/78:1318av Hans AIsén m. fl. Imotionen yrkas att beslutar anmoda regeringen att ge nyaarbetsrättskommittén tilläggsdirektiv i enlighet med vad i motionen anförts omrätt för anställd att på arbetstid organisera viss motionsidrotts-verksamhet. 1977/78:1331av () och () Imotionen yrkas att beslutar att hos regeringen anhålla om att fråganom laglig rätt till ledighet för att besöka tandläkare, i enlighet med vad imotionen anförts, blir föremål för utredning. 1977/78:1708av () och () I motionen yrkas attriksdagen hos regeringen anhåller om förslag angående rätt tillledighet för A-personal från ordinarie arbete vid Den i motionenaktualiserade frågan om semesterrätt vid tjänstgöring inom frivilligförsvaret,med yrkande i motionen 1977/78: 1709,, har be- ; handlats avsocialutskottet i betänkandet SoU 1977/78: 34. Ledighetför organiserande av motionsidrott I motionen 1318 av Hans AIsén m.fl. (s) framhållsatt det,är viktigt att motionsverksamheteti.kan konsolideras och utvecklas.Möjligheten till ökade insatser på arbetsplatserna spelar därvid en avgöranderoll. Redan nu gör ett stort antal korpidrottsledare oskattbara insatser utan ekonomiskersättning. Enligt motionärerna krävs det dock så betydande organisatoriskainsatser av enskilda personer att det mot bakgrund av verksamhetens storabetydelse är skäligt att.överväga möjligheterna av en lämpligt reglerad rättför vissa motionsidrottsledare att utföra sina uppgifter på arbetstid. AU 1978/79: 8 2 Utskottethar inhämtat remissyttrande över motionen från . , (),i (LO), ()och Centralorganisationen /SR. Avde fackliga organisationerna är TCO och /SR positiva till motionärernas förslag om utredning av frågan i arbetsrättskommittén. TCO anför bl. a. att fysisk aktivitet är en viktig del för individens väl befinnande såväl i arbetet som . LO avstår från att. yttra sig i ärendet. . . : , ' SAFframhåller att föreningen är positivt inställd till att såväl motionsidrottsom förbättrade kostvanor främjas och många av föreningens delägare bidrarockså aktivt till motionsidrottsverksamheten genom t. ex. kontant ekonomisktstöd och/eller genom att ställa lämpligt iit-rymme till förfogande. Föreningenär införstådd med att såväU organiserandet av som deltagandet imotionsidrottsverksamheten kräver stora insatser av enskilda personer. Dettainnebär dock inte att föreningen kan acceptera att motionsidrottens krav påstora insatser från enskilda personer skall kompenseras genom att dessainsatser enligt lag skall få utföras på betald arbetstid.Motionsidrottsverksamhet är en aktivitet som hör fritiden till. Genom beslut omförkortad veckoarbetstid och förlängd semester har fritiden blivit alltmeromfattande och därmed i sig medfört ökade möjligheter till motionsidrott,förbättrad folkhälsa och ökat individuellt välbefinnande. SAFanför slutligen att näringslivets främsta uppgift är att producera varor ochtjänster för folkhushållningen. Arbetstiden och arbetsplatsen skall utnyttjasför detta ändamål, en ståndpunkt som enligt föreningen accentueras än mer i dagi rådande ekonomiska läge. De från de fackliga organisationerna allt oftareframförda och av- statsmakterna genom lagstiftning uppfyllda kraven påanställdas rätt till ledighet från arbetet för olika ändamål, med eller utanbetalning, har emellertid enligt föreningen resulterat i en doldarbetstidsförkortning och därmed förenade kraftiga, konkurrenshämmandekostnadsökningar. SAF avstyrker mot denangivna bakgrunden motionen. Avtalsverketanser att frågan om rätt till ledighet från arbetet utgör en avtalsbar frågaäven för offentligt anställda. I yttrandet ifrågasätter avtalsverket f. ö. omde uppgifter som avses i motionen har så nära samband med förhållandetarbetsgivarearbetstagare att det finns skäl att i ledighetshänseende likställadem med exempelvis uppgifter som facklig förtroendeman, skyddsombud etc.Enligt verket bör det också klarläggas vilket samband uppgifterna har medarbetsmiljöfrågorna och företagshälsovården. Svenska kommunförbundetframhåller att motionsverksamheten är av AU1978/79: 8 3 storbetydelse för en förbättrad folkhälsa och ett ökat välbefinnande hos individen.Förbundet är positivt till att man i kommunerna främjar och' vidareutvecklarmotionsverksamheten på arbetsplatserna och anser det värdefullt att man stöderden interna idrottsförenitigsverksamheten exempelvis genom anslag, genomtilldelning äv tider vid olika idrottsanläggningar eller genom att förläggaviss motion ihoni flextidens rani. Enlagfäst rätt att använda,.arbetstid för att organisera viss motionsidrott är,dock enligt förbundet en .annan fråga, viktig ur prmcipiell. syij: punkt, ochnärmast att anse som-betald ledighet för dylika uppgifter. Även om det skullekurlna anses angeläget att motionsidrotten främjas på detta sätt finns detmånga andra områden där det med fog kiinde hävdas, att rätten till betaldledighet är väl så angelägen. Enlagreglering av rätten till ledighet och betald sådan bör enligt förbundetsuppfattning förbehållas sådana områden som är verkligen väsentliga ur framförallt sociala skyddssynpunkter. Denna typ av förmåner anser man vara en frågasom bör regleras i kollektivavtal mellan partema med sedvanliga bedömningar ochprioriteringar. Eneventuell lagreglering enligt motionärernas önskemål innebär ocksåadministrativa svårigheter och givetvis ökade kostnader för kommunerna,fortsätter förbundet. Det bör även beaktas, att de anställda under senare årfått kraftigt utökade möjligheter till lagreglerad ledighet för t. ex. fackligverksamhet, studier och barntillsyn. Erfarenheterna av dessa utökningar måsteenligt förbundets uppfattning också avvaktas innan ytterligarelagstiftningsåtgärder företas. positivt till det allmänna syftet med motionen,avstyrker man med hänvisning till det ovan anförda motionens förslag omtilläggsdirektiv till arbetsrättskommittén. Landstingsförbundetframhåller i sitt yttrande att den motionsverksamhet som bedrivs inomkorporationsidrottens ramar är utomordentligt angelägen. Satsningen påförebyggande friskvård i anslutning till arbetsplatsen utgör en del av uppbyggnadenav en god arbetsmiljö för de anställda. En intensiv information om betydelsenav rätt kost och motion kan få värdefiilla resultat. hardärför en allmänt positiv inställning till verksarnheten. Somarbetsgivare har därför de enskilda landstingen på olika sätt . allt efterlokala förutsättningar och möjligheter givit stöd till den internakorporationsidrotten. Stödet kan bestå i,ekonomiska anslag tillklubbverksamhet, motionskampanjer samt mera ovanligt personella resurserför organisation av idrottsverksamheten. Det är förbundets uppfattning att detlokala samrådet härvidlag fungerat väl utan att formella bestämmelsertillskapats. Den bästa förutsättningen för en väl fungerande verksamhet tordeligga i lokala beslut anpassade efter lokala förutsättningar utan att centraladirektiv utfärdas. att bestämmelser om arbetstagares It 1978/79.18 saml. AU 1978/79: 8 4 möjlighetertill ledighet för olika ändamål regleras i mellan parterna på den kommunalaarbetsmarknaden träffade överenskommelser i form av; kollektivavtal. Detär förbundets principiella uppfattning att frågor av nu aktuellt, slag inte börregleras i lagstiftning utan alltjämt överenskommas inellan parterna påarbetsmarknaden. Det blir då en fråga om prioriteringar mellan olika angelägnaändamål. Dessa prioriteringar bör förbehållas arbetsmarknadens parter. Förbundeterinrar i sammanhanget också om att möjligheterna till ledighet från arbete fört: ex. fackligt arbete, studier, vård av barn, etc. kraftigt byggts ut under1970-talet. Det kan därför finnas anledning utvärdera erfarenheterna av dessaledighetsförmåner innan en ytterligare utökning sker. Förbundetföreslår med hänvisning till ovanstående att motionen icke föranleder någonriksdagens åtgärd. I motionen 1331 av () och OweAndréasson (s) framhålls att det i anställningen ingår en rätt till ledighet ienskilda angelägenheter, vilket inte enbart gäller i sociala situationer utanäven för att kunna sköta samhälls- och fackliga uppdrag. Även rätt till ledighetför att besöka läkare tillerkänns den anställde medan arbetsgivare enligtmotionen kan neka ledighet för besök hos tandläkare. Sådan ledighet bordebedömas på samma sätt som ledighet för besök hos läkare, fortsättermotionärerna. Enligt statistik som redovisas i motionen var den genomsnittligabehandlingstiden tinder ca 2,5 timinar per patient. Nuvarandeordning m. tn. Ienlighet med en rekommendation överenskommelse mellan i kollektivavtalen på SAF/LO-områdét införts en bestämmelse om permissionför bl. a. lakar- och tandläkarbesök. Med permission förstås enligtbestämmelsen "kort ledighet med bibehållen lön under högst ". Ävenpå tjänstemannaområdet finns i kollektivavtalen regler öm ledighet för lakar-och tandläkarbesök. Iförordningen 1976: 1060 om sjukvård i statligt reglerad anställning, m. m.regleras rätten till ledighet för läkarbesök för statligt reglerad anställning. I förordningen talashuvudsakligen om ledighet för läkarbesök. AU 1978/79:8 5 sägsdock att arbetstagare skall befrias från tjänstgöring,;i den mån det behövs förbl. a. tandläkarbesök enligt remiss från läkare. Dekommunalanställdas möjligheter att erhålla ledighet för s; k. enskildaangelägenheter regleras i kollektivavtal. Anställningsvillkorenför de primärkommunalt anställda regleras i Allmänna bestämmelser förarbetstagare () och Allmänna bestämmelser för tjänstemän (ABT). Förutom deledigheter som regleras i lag eller författning, kan arbetstagare beviljasledighet under förutsättning att så kan ske utan avsevärd olägenhet för arbetet(ABK § 13 mom. 1 samt ABT § 18 mom. 1). Denna ledighet är normalt förenad medavstående av avlöningsförmåner. Möjligheten att i vissa fall erhålla betaldledighet i samband med tandläkarbesök finns redan enUgt gällande kommunalaavtal (ABK § 14 samt ABT § 15). I bestämmelserna sägs bLa. Om så nödvändigtvis måste ske under arbetstid, ägertjänsteman att vid mindre sjukdomsfall, efterbehandlingar, röntgen- ellerskärmbildsundersökning besöka läkare eller sjukhus, varvid ersättning imderledigheten utgår med belopp motsvarande av lönen. Samma rättföreligger vid förstagångsbesök hos tandläkare vid akut sjukdom ellerolycksfall. Anställningsvillkoren för de landstingsanställdaregleras i Allmänna bestämmelser för arbetstagare () och Allmännabestämmelser för tjänstemän (LABT). Ovan citerade bestämmelse för deprimärkommunalt anställda finns även inskriven för landstingskommunaltanställda. Någonavtalsenlig rätt till ledighet for andra besök än hos tandläkare enligt ovanföreligger inte, men enligt vad som inhämtats från landstingen nekas sällaneller aldrig arbetstagare ledighet för andra behandlingsbesök hos tandläkare. Utskottet har inhämtat remissyttranden övermotionen från . , ,, , och /SR. LO,TCO och /SR ställer sig bakom motionärernas förslag om att frågan om lagligrätt till ledighet för att besöka tandläkare blir föremål för utredning.SACO/SR anser dock att denna utredning även skall omfatta besök hos andravårdgivare än tandläkare, exempelvis läkare och sjukgymnaster. SAFanför i sitt yttrande att en anställning som sådan inte ger den anställde någonrätt till ledighet i enskilda angelägenheter såvida inte detta är föreskrivet ilag eller avtal. Frågor rörande ledighet för t. ex. läkarbesök ochtandläkarbesök regleras normalt inte i lag. AU 1978/79: 8 6 finnsofta i kollektivavtalen vissa regler som omfattar detta slag av ledighet,fortsätter föreningen. Iyttrandet hänvisar SAF vidare till att det i enlighet med rekommendationen i1975 års överenskommelse mellan i kollektivavtalen på SAF/LO-områdethar införts bestämmelser om permission för förstagångsbesökare hos läkare ochtandläkare vid akut sjukdom eller olycksfall. Den anställde kan härmed,iprincip anses ha rätt till permission för nämnda slag av läkär- ochtandläkarbesök. Påtjänstemannaområdet faller enligt, SAF . frågor rörande ledighet för lakar- ochtandläkarbesök i kollektivavtalen in under bestämmelserna om permission,tjänstledighet och annan ledighet. Enligt SAF beviljas ledighet generellt närbärandeskäl föreligger. Detframgår vidare att det är föreningens uppfattning att en anställds ansökan omledighet för tandläkarbesök inte behandlas på annat sätt i företagens praxis änen ansökan om ledighet för läkarbesök. Detär föreningens åsikt att, med hänsyn till att förhållandena av naturliga skälstarkt varierar niellan olika företag och olika .branscher, frågor om ledighetför anställda ytterst måste bedömas vid det enskilda företaget. Frågor av imotionen aktualiserad karaktär bör därför lösas på sätt skett, dvs.genom förhandlingar mellan arbetsmarknadens parter och mellan den enskildearbetstagaren och arbetsgivaren. Något behov av den föreslagna utredningenföreligger därför inte, slutar SAF. Avtalsverketanser, som tidigare nämnts, att frågan om rätt till ledighet från arbetetutgör en avtalsbar fråga även för offentligt anställda. Med anledning avmotionärernas uttalande att rätt till ledighet för att besöka läkaretillerkänns den anställde, påpekar verket vidare, att någon lagstadgad rätttill ledighet för läkarbesök inte finns. Bestämmelser om rätt till sådanledighet finns däremot för arbetstagare med statligt reglerad anställning iförordningen 1976: 1060 om sjukvård i statligt reglerad anställning, m. m. Detkan ifrågasättas om det finns större anledning att lagstifta om rätt tillledighet för tandläkarbesök än om rätt till ledighet för läkarbesök, slutarverket. framhåller i sitt yttrande att de kommunalanställdasmöjligheter att erhålla ledighet för s. k. enskilda angelägenheter regleras ikollektivavtal. Förutom de ledigheter som regleras i lag eller författning, kanarbetstagare beviljas ledighet under förutsättning att så kan ske utanavsevärd olägenhet för arbetet. Denna ledighet är normalt förenad med avståendeav avlöningsförmåner. Möjligheten att i vissa fall erhålla betald ledighet isamband med tandläkarbesök finns redan enligt gällande kommunala avtal. Dåledighet för angivet ändamål är reglerad i avtal och i praktiken fungerar påett tillfredsställande sätt för kommunernas del finns inte något behov av atti lag reglera frågan, slutar förbundet. AU 1978/79: 8 1 påpekar i sitt yttrande attanställningsvillkoren för landstingens anställda regleras i kollektivavtal, , ,mening är frågan, om ledighet för,.tandr, läkarbesökprincipiellt en uppgift för arbetsmarknadens parter och förbundet föreslårdärför att motionen inte skall föranleda någon åtgärd från sida. . . , , Ledighetför tiänstgöring inom frivilligfiirsvaret Motionen ,,,,,; I motionen 1708 av ; (fp) och Hans.Lindblad (fp) framhålls att personal som tjänstgör jnom åe frivilliga försvarsor ganisationerna och som genom skriftliga avtal åtagit sig att frivilligt tjänstgöra inom totalförsvaret blir skyldiga att för varje fyra årsperiod fullgöra viss repetitionsutbildning. Utbildningen anses vara nödvändig för att den frivillige skall kunna fullgijra sina uppgifter i,för svarsmakten och den bedöms vara ett viktigt komplement till den obli gatoriska repetitionsutbildning som åläggs alla män enligt värnplikts lagen. Motionärernaerinrar vidare om att en värnpliktig inte får,sägas upp av arbetsgivaren närhan inkallas, att han är skyldig att inställa sig samt att tjänstgöringen vidkrigsförbandsövningen är semesterlönegrundande. Motsvarande finns inte förfrivilligutbildning. Detta innebär enligt motionärerna att exempelvis en lottamed som kallas-in till repetitionsövning tillsammans med sittkrigsförband kan ha mycket svårt att få ledigt från sitt ordinarie arbete fördetta. Arbetsgivaren har ingen absolut skyldighet att bevilja henne ledigt. Motden angivna bakgrunden anser motionärerna att personal tillhörig de frivilligaförsvarsorganisationerna i ovannämnda hänseende bör jämställas medvärnpliktiga. Detta skulle innebära att författningsmässig skyldighet infördesför arbetsgivare att bevilja ledighet när- frivilligpersonal med A-avtalinkallas till krigsförbandsövning. Nuvarandeordning, m. m. finns personal som genom skriftligt avtal åtagit sigatt frivilligt tjänstgöra inom totalförsvaret och som därmed blir skyldiga attmed jämna mellanrum fullgöra viss repetitionsutbildning. Denna personal kanvara A-personal eller B-personal. A-personal placeras för ständig tjänstgöring.B-personal står till förfogande för tillfällig tjänstgöring i eller i närhetenav bostadsorten., Repetitipnsut-bildningen omfattar för s. k. A-personal 16dagar för varje fyraårsperiod. Arbetsgivare har f. n. ingen skyldighet, enligtlag att bevilja AU1978/79:8 8 tjänstledighetför sådan repiétitionsutbildning. liité heller medför tjänstgöringen rätt tillsemesterlön. kan däremot arbetsgivaren ha åtagit sig meralångtgående förpliktelser i angivna hänseenden. rekommendation om "Förmåner vid tjänstgöring i totalförsva ret" (SAF-cirkulär 14/76) sägs bl. a. att företagen bör göira en välvillig bedömning då det gäller ledighet för anställds deltagande i frivillig be fälsutbildning samt inte lägga hinder i vägen för anställds tjänstgöring inom frivilligförsvaret. Arbetsgivarna rekommenderas att lämna de anställda bidrag av lönen under sanima förutsättningar i fråga om anställningstid och försörjningsplikt som gäller vid väriiplik- tigas repetitionsutbildning. ' Statligtjänsteman som genomgår frivillig utbildning, som fordras för att vinna ellerbehålla kompetens för befattning i totalförsvaret, kan erhålla ledighet medB-avdrag av ett och samma kalenderår (19 § AST). Vid ledighetför tjänstgöring i totalförsvaret i annat fall görs C-avdrag på lönen, dvs.hela lönen får avstås. EnligtABT och LABT kan ledighet - för skilda ändamål beviljas under förutsättningatt så kan ske utan avsevärd olägenhet för arbetet. Ledighet skall beviljas omdet.bedöms att ledigheten inte skulle innebära avsevärd olägenhet för arbetet. Utskottet har inhämtat remissyttranden övermotionen från . Överbefälhavaren (), . , , , och /SR. LOimderstryker i sitt yttrande att det måste,vara en väsentlig skillnad i frågaom samhällets ansvar för ersättning och rätten till ledighet när värnpliktigaoch fast anställd personal liksom civilförsvarspliktiga uppfyller en skyldighetsom samhället ålagt dem mot kravet om samma rätt förfrivilligorganisationernas personal. En likabehandling skulle därför fåvittgående konsekvenser. LO anser att frivilliga insatser på försvarsområdetinte skall betraktas på annat sätt än frivilliga insatser på andrasamhällsområden. LO avstyrker därför motionen och anser att ett beslut enligtmotionskravet skulle innebära att samhället bestämt sig för att frivilligheteninom denna samhällssektor skall premieras. TCOredovisar en positiv inställning till motionen. Med hänsyn till atttotalförsvarets uppbyggnad förutsätter medverkan från medlemmar i frivilligaförsvarsorganisationer och att repetitionsutbildning är en AU 1978/79: 8 9 nödvändighetför att denna personal skall kunna fullgöra sina uppgifter inom försvaret,anser TCO näinligen det befogat att, som föreslås i motionen, hosregeringen anhåller oni förslag angående rätt till ledighet för A-personal frånordinarie arbete vid krigsförbandsövning. Även 5/4 C0/5Ä biträdermotionärernas förslag. SAFframhåller i sitt yttrande att föreningen är positivt inställd till anställdastjänstgöring inom frivilUgförsvaret liksom till frivillig befälsutbildning. Föreningenhar utfärdat en rekpnimendation i frågan. Däri sägs bland annat att företagenbör göra en yälvillig bedömning då det gäUer ledighet för anställds deltagandei frivillig befälsutbildning samt inte lägga hinder i vägen för,anställdstjänstgöring inom friyilligförsvaret. Detär föreningens uppfattning att rekommendationen,följs ay delägarföretagen ochatt dessa i största möjliga utsträckning anpassar sig till de skäliga krav påledighet som den anställde kan ha. Förhållandenabeträffande arbetets organisation varierar starkt mellan olika företag ochbranscher. Frågor oin ledighet för anställda måste därför ytterst bedömas viddet enskilda företaget. Föreningen anser att hithörande frågor därför inte börbli föremål för lagstiftning; Avtalsverketanför, som tidigare nämnts,,att frågan om rätt.till ledig-. het från arbetet äravtalsbar och alltså kan bli föremål för kollektiyav-talsförhandlingar mellanverket och de statsanställdas huvudorganisationer. Verket framhåller därförendast att värnpliktstjänstgöringen bygger på en lagstadgad skyldighet, medantjänstgöringen såsom A-personal bygger på ett frivilligt åtagande. I yttrandetpåpekas vidare att några bestämmelser av det slag soni åsyftas beträffandeA-personal inte finns för andra kategorier som fullgör tjänstgöring inom försvarsmaktenefter frivilligt åtagande, t. ex. reservofficerare. och påpekar att ledighet enligt gällandebestämnielser för de kommunalt anställda kan beviljas under förutsättning attledigheten inte medför avsevärd olägenhet för arbetet. Av aytalskommentarenframgår att ledighet skall beviljas om en bedömning leder till att ledigheteninte skulle innebära avsevärd olägenhet föir arbetet. De båda förbunden finnerdenna avtalsreglering vara tillräcklig för - kornmunala sektorns vidkommandevad gäller ledighet för tjänstgöiing inom frivilligförsvaret. IÖB:s yttrande fraimhålls att ÖB alltid har understrukit önskvärdheten av attfrivillig personal övas i sina krigsbefattningar och,att åt-' gärder vidtas föratt underlätta detta. I senaste översyn.ay förmåner; för frivillig personal harersättningai: vid deltagande i krigsförbandsövning i stort jämställts med deersättningar soin utgår till,värnpliktiga. På så sätt avlastas arbetsgivarenfrån avlöningskostnader vid sådan övning. Med.hänsyntill det stora värde sorn-frivilligpersonalens deltagande ikrigsförbandsövning innebär tillstyrker ÖB-motionen. AU 1978/79: 8 10 I föreliggande betänkande behandlar utskottet tremiotioner angående rätten till ledighet för skilda ändamål. Det gäller rätttill ledighet för organiserande av motionsidrott, för tandläkarbesök samt fördeltagande i frivilligförsvaret. Motionerna här remissbéhandlats. Rättentill ledighet för organiserande äviriotionsidrott.täs upp av Hans AIsén m.fl. (s) i motionen 1318. Motionärerna framhåller vikten av att motionsidrottsverksamheten kan konsolideras och utvecklas. Möj ligheterna till ökade insatser på arbetsplatserna anser mäii spela en av görande roll. Betydande organisatoriska insatser av enskilda personer kommer därvid att krävas. Mot bakgrund av verksanihetens stora be tydelse anser därför motionärerna att den nya arbetsrättskommittén bör ges i tilläggsdirektiv att överväga möjligheten av en lämpligt reglerad rätt för anställd att på arbetstid organisera viss motionsidrottsverksam het. Somframgår av remissvaren över motionen är TCO och /SR positiva tillmotionsyrkandet; medan LÖ åvståi- från att yttra sig i frågan. Arbetsgivarsidan SAF, SA V, och ställéi"sig positiva till att mötiönsidrotten främjas. Däremot anser man sig intekiinnä ställa sig bakom motionärernas begäran om att möjligheterna av en lämpligtreglerad rätt för anställd att på arbetstid organisera vissinotionsidröttsverksamhet skall utredas. Enligt SAF är motionsidrottsverksamheten aktivitet som hör fritiden till. SAV och de båda kömmiihförbunden anser attfrågan om arbetstagares rätt till ledighet för skilda ändaniål bör régleiasgenom avtal inellan parterna på arbetsmarknaden. ' HelgeHagberg (s) och () begär i motionen 1331 att regeringen skalllåta utreda frågan om laglig rätt till ledighet för att besöka tandläkare.Enligt rhötiöhärerha har anställda rätt till ledighet för att besöka läkare.Däremot kan arbetsgivare nékä ledighet för besök hos tandläkare. Sådan ledighetbör bedömas på samma sätt som ledighet för besök hos läkare, anserihotionärernä. Defackliga organisationerna ställer sig'bakom motionäremas krav på utredning avfrågan.