bet · G201UbU7 · 1978-12-31 00:00:00 — 1978/79: 7 medanledning av motioner om hemspråksundervisning m. m. 1977/78: 878 av m. fl. (vpk) såvittgäller yrkandet att i enlighet med vad som anförts i den tillkulturutskottet remitterade motionen 1977/78: 877 uttalar att en utökning avantalet timmar för stödundervisningen till invandrarbarn bör ske (yrkandet 4), 1977/78: 1145 av () vari yrkas attriksdagen beslutar anmoda regeringen att överväga och komma med förslag lösning av situationen beträffande läromedel för hemspråksundervisning igrundskola och gymnasieskola, 1977/78:1567 av m. fl. (vpk) vari yrkas att 1. uttalar att invandrarbarnen så långt möjligt bör fågå i enspråkiga grupper i förskolan och upp i mellanstadium, 2. uttalar att hemspråksläraren i förskolan bör ingå iden ordinarie personalgruppen, och för att täcka behovet av hemspråkslärare iförskolan bör kommunerna bedriva internutbildning, för vilken statsbidrag börutgå, 3. uttalar att kommunerna bör bedriva internutbildningav svensk förskolepersonal, socialbyråpersonal och andra tjänstemän som kommeri kontakt med invandrare, för vilken statsbidrag även bör utgå, 4. hos regeringen hemställer om förslag tillstatsbidragsgivning enligt punkterna 2 och 3, 5. hos regeringen hemställer om förslag till ändradebestämmelser för hemspråksträning och hemspråksundervisriing med syfte a. atthemspråksundervisningen görs obligatorisk och ges samma ställ ning som övriga obligatoriska ämnen inom , b. attde större invandrarspråken som t. ex. finska, danska, norska, grekiska och serbokroatiska ges samma status som t. ex. tyska och frans ka på högstadium (dvs. c. attäven då hemspråkstfäningsgrupp eller hemspråksundervisnings grupp omfattande fyra elever ej kan ordnas utan olägenhet för eleverna skall statsbidrag ändå utgå som om gruppen bestod av fyra elever, d. attstatsbidrag skaU utgå för hemspråksträning för alla åldersgrup per inom förskolan, 6. hosregeringen hemställer om förslag i syfte att tillgodose behovet av hemspråksundervisning i särskolor och specialskolor, i enlighet med vad som anförs i motionen, 1 1978/79.14 saml. UbU 1978/79:7 2 7. uttalar att begreppen hemspråksträningrespektive hemspråks-undervisning bör utbytas mot modersmålsträning ochmodersmålsundervisning, varvid även innehållet i träningen respektiveundervisningen skall utvidgas till att omfatta modersmålets kultur ochhistoria. antog riktlinjer för dels hemspråksträningför sexåringar som omfattas av den allmänna förskolan, delshehispråks-undervisning i och gymnasieskolan (prop. 1975/76: 118,UbU 1975/76: 33, rskr 1975/76: 391). beslöt om regler förstatsbidrag till hemspråksträningen och hemspråksundervisningen (prop.1976/77: 22, UbU 1976/77: 10, rskr 1976/77: 111). Hemspråksreformen,som trädde i kraft /78, gäller alla de sexåringar och skoleleverför vilka ett annat språk än svenska utgör ett levande inslag i deras hemmiljö,således både invandrarbarn och barn inom ursprungliga språkliga minoriteter.Hemspråksträningen och hemspråksundervisningen är frivillig för eleverna, menkommunerna är med visst undantag skyldiga att erbjuda och anordna den.Hemspråksundervisning kan ersätta undervisning i annat ämne inom denobligatoriska timplanen eller anordnas utanför den ämnesbundna timplanen. Våren1978 var, enligt skolornas uppgifter till (),antalet invandrarelever i 88 300 och i gymnasieskolan 11 500, dvs.sammanlagt 99 800. I denna statistik definieras invandrarelev som elev frånhem där minst en av föräldrarna är av utländsk härkomst och har annatmodersmål än svenska. (Definitionen ändras från och med föratt stämma överens med bestämmelserna om rätt till hemspråksundervisning.) Igrundskolans hemspråksundervisning deltog 35 900 elever och i dessstudiehandledning i olika ämnen på hemspråk deltog 14 100 elever. Igymnasieskolan deltog 990 elever i hemspråksundervisning och 300 istudiehandledning på herri-språk. Begreppet hemspråk bör enligt motionen 1977/78:1567 (yrkandet 7) bytas ut mot begreppet modersmål. Innehållet imodersmålsträningen och modersmålsundervisningen bör därvid "utvidgas tillatt omfatta modersmålets kultur och historia". Riksdagengodkände regeringens förslag att benämningen hemspråk skall användas(prop. 1975/76: 118, UbU 1975/76: 33 s. 5, rskr 1975/76: 391). Denna benämningknyter an till barnens rätt till träning eller undervisning i det språk somutgör ett levande inslag i deras, hemmiljö. Benämningen modersmål ansågs kunnaförorsaka praktiska UbU 1978/79: 7 3 svårigheterdå oklarhet kan uppstå om vilket modersmål som avses i skilda situationer.Vidare erinrades om att begreppet modersmål inte längre används iskolförordning eller läroplaner då det gäller det svenska språket. Utskottetanser att nämnda skäl för att använda benämningen hemspråk och mot att användabenämningen modersmål fortfarande äger giltighet. Elevermed minoritetsspråk skall, enligt tillägg till läroplanen förgrundskolan, ges möjlighet att ta till vara sitt kulturarv. Det är vidareviktigt att skolan värdesätter och visar uppskattning av elevernas kulturarv.Lärare och annan skolpersonal bör enligt läroplanen i ökad utsträckning sökaberika skolarbetet genom att ta vara på elevernas olika kulturbakgrunder.Enligt läroplanen bidrar detta till förståelse och respekt för olika språk ochkulturer. I läroplanens supplement Undervisning av invandrarbarn m. fl. 2,1973, sägs bl. "För att tillgodose elevens behov av orientering omväsentliga sidor i sin ursprungskultur måste läraren med stor omsorg väljastoff till samtal och läsning inom olika ämnesområden. På alla stadier böreleverna därför ha tillgång till läromedel som ger information om människor ochnatur i hemlandet". I serie Arbetsplan för förskolan, del4, Invandrarbarn i förskolan, betonas att invandrarbarnen behöver både sittspråk och sin kultur. Avvad utskottet redovisat följer att hemspråksträning och hemspråksundervisningsåledes skall omfatta både barnens hemspråk och deras ursprungliga kultur ochhistoria. Motionärernas yrkande är i detta avseende alltså redan tillgodosett. Medhänvisning till det anförda föreslår utskottet att avslår yrkandet 7i motionen 1977/78: 1567. fastställde målen förinvandrarpolitiken. Ett av dessa mål är att medlemmarna av språkligaminoriteter själva skall få välja i vilken grad de vill bibehålla och utveckladen ursprungliga kulturella identiteten. I anslutning härtill beslöt riksdagenatt hemspråksundervisningen skall vara frivillig för bamen (prop. 1975:26, InU1975:6, rskr 1975:160). Imotionen 1977/78:1567 yrkas (yrkandet 5 a) att hemspråksundervisningen skallgöras obligatorisk och ges samma ställning söm övriga obligatoriska ämnen inomgrundskolan. Detta skulle enligt motionärernas mening ge invandrarbarnen sammautvecklings- och utbildningsmöjligheter som de svenskspråkiga barnen. Ettförslag om att göra hemspråksundervisningen i skolan obligatorisk har ocksåförts fram av statens invandrarverks styrelse i anslagsframställningen /80. Styrelsen är dock inte enig. 11 1978/79. UbU 1978/79: 7 4 Utskottet är inte berett att nu föreslå riksdagenatt ändra.principerna för den frivilliga hemspråksundervisningen. Det är endastnågot hemspråksreformen trädde i kraft och någon samladutvärdering av verksamheten har ännu inte redovisats. Ett beslut om obligatoriskhemspråksundervisning stämmer inte överens med det i invandrarpolitikenuppställda valfrihetsmålet. Utskottet föreslår att skall avslåyrkandet 5 a i motionen 1977/78: 1567. Enligtvad utskottet erfarit har SÖ börjat arbeta med ett handlingsprogram för denframtida invandrarundervisningen. Det är enligt utskottets mening viktigt attSÖ i det pågående arbetet med handlingsprogrammet tar upp frågan om hurinformationen om hemspråksundervisningen till invandrarfamiljerna ochfamiljerna inom de ursprungliga språkliga minoriteterna fungerat-och hur deneventuellt kan behöva förändras eller intensifieras. De större invandrarspråken skall enligt motionen1977/78: 1567 (yrkandet 5 b) ges samtha status som t. ex. franska och tyska pågrundskolans högstadium. Motionärerna önskar således att hemspråk skall bliett tillvalsämne. är hemspråk irite tillvalsämne. Hemspråksundervisning kan enligt gällandebestämmelser ersätta undervisning av motsvarande omfattning i bl. Enligt SÖ:s förslag till ny läroplan för skalltillvalssystemet irmehålla fyra alternativ, varav hemspråk skall vara ett.Samtidigt skall nu-gällande regler för hemspråksundervisning behållas. EnligtSö:s förslag skall eleverna alltså ha möjlighet att läsa hemspråk antingenenligt de nu gällande reglerna för hemspråksundervisning eller enligt deföreslagna reglerna för tillvalsämnen. Då SÖ :s läroplans-förslag nu är underprövning bör yrkandet 5 b i motionen 1977/78: 1567 avslås av . Rätttill statsstödd hemspråksuridervisningm. Kommunerna är skyldiga att anordnaherhspråksträning för sexåringar som omfattas av den allmänna förskolan ochhemspråksundervisning för elever i och gynmasieskolan. Om detföreligger stora praktiska svårigheter att anordna hemspråksträning eller hemspråksundervisningoch om lärare inte finns tillgängliga utan stora extra kostnader är kommunernasskyldigheter begränsade då det gäller grupper om färre barn respektive eleverän fyra! Målet bör dock vara att alla så gott som utan undantag skall kunnaerbjudas föreskriven hemspråksträning respektive hemspråksundervisning (prop.1975/76: 118, UbU 1975/76: 33, rskr 1975/76: 391); Tillhemspråksträning i förskolan utgår ett schablonbelopp' per statsbidragsberättigandedeltagande barn och år. UbU 1978/79: 7 5 Till hemspråksundervisning och studiehandledning påhemspråk i beräknas resursen med perdeltagande elev och läsår. Om särskilda skäl föreligger får länsskolnämndenbesluta att bidrag skall utgå för ytterligare högst för varjeelev. Tillhemspråksundervisning i gymnasieskolan beräknas resursen med 0,75lärarveckotimmar per deltagande elev och läsår. Enligt motionen 1977/78: 1567 (yrkande 5 d) skallstatsbidrag utgå för hemspråksträning för alla åldersgrupper inom förskolan. Undervåren 1978 uttalade socialutskottet (SoU 1977/78: 25 p. 9) att det finns"anledning att överväga vilka ytterligare insatser som kan görasför att förbättra möjligheterna att få till stånd en utökad hemspråksträningför invandrarbarn i förskoleåldern, i första hand för dem som är yngre än sexår". Detta gav som sin mening regeringen till känna (rskr1977/78:188). föreslår därför att yrkandet 5 d i motionen1977/78:1567 inte skall föranleda någon vidare åtgärd. I samma motion hemställs (yrkandet 5 c) vidare omändrade bestämmelser för hemspråksträning och hemspråksundervisning.Motionärerna anser att statsbidrag skall kunna utgå med samma belopp som förgrupp om fyra elever även i de fall en grupp omfattar ett lägre antaldeltagare. Utskottetvill först erinra om att kommunerna har frihet att organiserahemspråksträningen och hemspråksundervisningen pä det sätt som bäst främjarbarnens och elevernas utveckling och studiesituation (prop. 1975/76: 118, UbU1975/76: 33 s. 9, rskr 1975/76: 391). Statsbidraget utgår som sagtsmed ett schablonbelopp per deltagande statsbidragsberättigande barn iförskolan och med en resurs beräknad i lärarveckotimmar per deltagande elev igrundskolan och gymnasieskolan. Kommunerna har därigenom samlade resurser förträningen i förskolan respektive undervisningen i ochgymnasieskolan. Resurserna kan fritt användas till att anordna träningen ochundervisningen i små eller stora grupper. Genom att t. ex. samla elever från språkgrupp i få och stora undervisningsgrupper kan resurser frigöras förundervisning i små undervisningsgrupper av elever med ovanligare språk. Utskottetvill vidare erinra om att kommuner med särskilda problem t. ex. många ellersmå invandrargrupper, ett fåtal invandrarbarn eller skol-skjulsproblem kanansöka hos länsskolnämnden om ett högre lärar-timuttag i än deordinarie per deltagande elev och läsår. Det särskildalärartimuttaget får uppgå till högst (UbU 1976/77:10, rskr1976/77: 111). Med hän-, visning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår yrkandet 5 c i motionen 1977/78: 1567. UbU 1978/79: 7 6 bör enligt motionen 1977/78: 1567(yrkandet 6) hos regeringen hemställa om förslag om hemspråksträning ochhemspråksundervisning i särskolor och specialskolor. Regeringengav SÖ i uppdrag att inkomma med förslag till insatser för attinvandrarbarn i specialskolan och särskolan skall få hemspråksträning ochhemspråksundervisning. SÖ lämnade sitt förslag till regeringen den 22 september1977. Därefterhar SÖ i sin anslagsframställning för /80 beräknat medel förhemspråksundervisning i specialskolan. Behovet beräknas till fyralärarveckotimmar för elev i specialskolan för synskadade och femlärarveckotimmar för elev i specialskolan för döva och gravt hörselskadade. SÖbegär också medel för hemspråksundervisning i särskolan. anordnashemspråksundervisning i viss utsträckning i särskolan som samordnadspecialundervisning enligt stadgan angående psykiskt utvecklingsstörda. SÖredovisar i sin anslagsframställning att 45 av särskolans 580 invandrareleverdeltog i hemspråksundervisning . Ytterligare 46 elever önskadesådan undervisning. Medhänvisning till att frågan är under beredning föreslår utskottet att riksdagenavslår yrkandet 6 i motionen 1977/78: 1567. skall enligt motionen 1977/78: 1567(yrkandet 1) uttala att invandrarbarnen så långt det är möjligt skall få gå ienspråkiga grupper i förskolan och ända upp i mellanstadium. tidigare erinrat om har kommunerna frihet att välja hurhemspråksträningen och hemspråksundervisningen skall organiseras och anordnas.I propositionen 1975/76: 118 diskuterades olika modeller för hurhemspråksundervisningen kan organiseras. Därvid angavs förberedelseklasser ochenspråkiga klasser som en modell. Enligt uppgift från SÖ fanns 300förberedelseklasser med gemensamt hemspråk. Vidare fanns 148förberedelseklasser med olika hemspråk. Det fanns också 96 s. k. sammansattaklasser i vilka hälften av eleverna är svenska och den andra hälften har ettgemensamt hemspråk. Ipropositionen 1975/76: 118 diskuterades också möjligheterna att, då det ärpraktiskt genomförbart, anordna enspråkiga grupper i förskolan. I SÖ:s PM ioktober 1977 om hemspråksträhing, hemspråksundervisning och stödundervisning isvenska sägs bl. "De bästa förutsättningarna för en god språklig ochsocial utveckling för invandrarbarnen har visat sig vara enspråkiga grupper ellergrupper där invandrarbarn från samma språkgrupp utgör majoritet. Dåinvandrarbarn integreras i deltidsgrupper eller daghem eller placeras ifamiljedaghem är det av stor betydelse att . flera barn från samma språkgruppingår i barngruppen. Möjlighet till kamratkontakter på det egna språket kan dåtillgodoses och den tvåsprå- UbU 1978/79: 7 7 kigapersonalen utnyttjas bättre." Detta betonas också av socialstyrelsenssociala barna- och ungdomsvårdsbyrå (meddelandeblad nr 5/77). Motdenna bakgrund anser utskottet att det inte behövs något uttalande frånriksdagens sida om att enspråkiga grupper skall anordnas i förskola oeh skola.Utskottet förutsätter att kommunerna organiserar hemspråksträningen ochhemspråksundervisningen i enlighet med uppdragna riktlinjer och att det skerpå det sätt som bedöms bäst för barnen och eleverna alltefter de praktiskamöjligheter som står till buds. Utskottet förutsätter också att SÖ i detnyligen påbörjade arbetet med en handlingsplan för invandrarundervisningen tartill vara de erfarenheter som görs med enspråkiga förberedelseklasser m. m.Riksdagen bör alltså avslå yrkandet 1 i motionen 1977/78: 1567. I motionen 1977/78: 1145 yrkas att skallanmoda regeringen att överväga och komma med förslag till en lösning avproblemen med läromedel för hemspråksundervisningen i och gymnasieskolan.Motionären anför att kommunerna inte har kunnat bära kostnaderna för läromedelpå invandrarspråk. Vidare anser motionären att bristen på läromedel är påtagligoch att kommunerna har svårt att få en överblick över tillgängliga läromedel. Ipropositionen 1975/76: 118 (s. 108110) avvisades invandrargruppensutredningsförslag (Ds U 1975: 13) om ett statligt bidrag per elev och läsårtill läromedel inom hemspråksundervisningen. Föredragande statsrådet pekadedärvid på att läromedelsanskaffningen inom skolväsendet är en kommunalangelägenhet. Statsrådet fann det angeläget att kommunerna uppmärksammar demöjligheter till samarbete mellan hemspråksundervisningen och folkbibliotekensamt skolbiblioteken som föreligger. I det slutliga förslaget tillstatsbidragssystem ingick inte något stöd till läromedel (prop. 1976/77: 22).Riksdagen godkände detta förslag (UbU 1976/77: 10, rskr 1976/77: 111). Utskottetär för sin del inte berett föreslå att kostnadsansvaret för läromedlen inomhemspråksundervisningen skall omfördelas. Stödtill produktion av läromedel inom bristområden, bl. a. invandrar-undervisning,lämnas ur ett särskilt anslag som administreras av statens institut förläromedelsinformation (SIL). Under /78 användes ca 880 000 kr.till läromedel för invandrar- och minoritetsundervisning, dvs. omkring entredjedel av det totala produktionsstödet detta år. Förnärvarande pågår inom SÖ bl. a. ett projekt för utveckling av läromedel förinvandrare i och gymnasieskolan (Ll-pro-jektet) och ett projekt förutveckling av läromedel i samiska. SIL skall informera omläromedel. Informationen lämnas i allmänhet UbU 1978/79: 7 8 iform av läromedelsförteckningar. Fr. o. m. /78 har SIL helaansvaret för informationen om läromedel för invandrarundervis-ning från SÖ.Denna information består dels av läromedelsförteckningar och smärre listoröver läromedel på olika språk, dels av en utställning av läromedel förinvandrarundervisning. för åren 1976/771981/82 omfattarförteckningar över läromedel på omkring tjugo språk samt smärre listor överläromedel på ytterligare ett antal språk. Arbetemed att utveckla läromedel för invandrarundervisning, att stödja produktion avsådana läromedel samt att informera om befintliga läromedel pågår således.Frågan om ett eventuellt ökat stöd till denna verksamhet får prövas i vanligordning i det årliga budgetarbetet. Medhänvisning till det anförda föreslår utskottet att avslår motionen1977/78: 1145. bör enligt motionen 1977/78: 878(yrkandet 4) uttala sig för en ökning av antalet timmar för stödundervisningför invandrarbarn. Igrundskolan anordnas stödundervisning i svenska vid sidan av den vanligaundervisningen. Sådan stödundervisning skall anordnas dels för elever medminoritetsspråk som hemspråk, dels för elever med svenska som hemspråk och somhar intagits från utländska skolor (5 kap. 37 § skolförordningen). Statsbidragtill stödundervisning i svenska utgår enligt SÖ:s anvisningar den 9 december1977 med högst per grupp. Undervisningsgrupperna bör vara småoch i möjligaste mån homogena med avseende på ålder och färdighet i svenska. Iläroplanssupplementet () om invandrarbarnens undervisning sägs atteleven efter ankomsten till behöver ettintensivt stöd och att stödundervisningsresursen per elev och år kankoncentreras till ett större antal undervisningstimmar under elevens förstatid. Utskottetfinner inte anledning att föreslå ändring av de utfärdadebestämmelserna för omfattningen av stödundervisning i svenska, varför riksdagenbör avslå yrkandet 4 i motionen 1977/78: 878. I motionen 1977/78: 1567 yrkas (yrkandet 2) bl. a.att skall uttala att hemspråksläraren i förskolan bör ingå i denordinarie personalgruppen. riktlinjer för hemspråksreformen som antog ingick ettavsnitt om hur hemspråksträningen skall organiseras i för- UbU 1978/79: 7 9 skolan(prop. 1975/76: 118 s. 9192). I propositionen ströks bl. a. under detangelägna i att knyta tvåspråkig personal till heltidsförskolan. Även förbarnen i deltidsförskolari förutsågs ett. ökande behov av tvåspråkigaförskollärare. Detta synsätt avspeglar sig också i arbetsplanför förskolan och i meddelandeblad från styrelsens sociala barna- ochungdomsvårdsbyrå. I meddelandeblad nr 19/77 sägs vidare att det är viktigt attalla hemspråkslärare ingår i respektive för-, skolas arbetslag och gestillfälle att tillsammans med den svenska personalen planera arbetet. Motdenna bakgrund föreslår utskottet att avslår motionen; 1977/78: 1567yrkandet 2 i denna del. Isamma motion yrks (yrkandena 2 och 3) också att skall uttala attkommunerna bör bedriva internutbildning för hemspråkslärare i förskolan samtför svensk förskolepersonal, socialbyråpersonal och andra tjänstemän som kommeri kontakt med invandrare. Då detta är en. angelägenhet anser utskottetatt bör avslå motionen 1977/78:1567 yrkandena 2 och 3 i dessa delar. Slutligenyrkas i motionen 1977/78: 1567 (yrkandena 2 och 3) att statsbidrag skall utgåtill den i motionen föreslagna interna kommunala utbildningen och att riksdagenskall hemställa hos regeringen om förslag till sådan statsbidragsgivning(yrkandet 4). Utskottet är inte berett att förorda någon omfördelning avkostnadsansvaret för sådan utbildning. bör således avslå motionen1977/78:1567 yrkandet 2 i denna del, yrkandet 3 i denna del och yrkandet 4. 1. att beträffande benämningen hemspråk m. m. avslår motionen1977/78: 1567 yrkandet 7, 2. att beträffande obligatorisk hemspråksundervisning avslårmotionen 1977/78: 1567 yrkandet 5 a, 3. att beträffande hemspråk som tillvalsämne på grundskolanshögstadium avslår motionen 1977/78: 1567 yrkandet 5 b, 4. att beträffande hemspråksträningen i förskolan avslårmotionen 1977/78: 1567 yrkandet 5 d, 5. att beträffande reglerna för statsbidrag till hemspråksträningoch hemspråksundervisning avslår motionen 1977/78: 1567 yrkandet 5 c, 6. att beträffande hemspråksundervisning m. m. i specialskolanoch särskolan avslår motionen 1977/78:1567 yrkandet 6, 7. att beträffande enspråkiga grupper avslår motionen1977/78:1567 yrkandet 1, UbU 1978/79: 7 10 8. att beträffande läromedel avslår motionen 1977/78: 1145, 9. att beträffande stödundervisning i svenska avslår motionen1977/78: 878 yrkandet 4, 10. att beträffande hemspråksläraren i förskolan avslår motionen1977/78: 1567 yrkandet 2 i denna del, 11. att beträffande viss intern komrriunal utbildning avslårmotionen 1977/78:1567 yrkandet 2 i denna del och yrkandet 3 i denna del, 12. att beträffande statsbidrag till viss intern kommunalutbildning avslår motionen 1977/78:1567 yrkandet 2 i denna del, yrkandet 3 idenna del och yrkandet 4. Närvarandevid ärendets slutbehandling: (), (), OveNordstrandh (m), (), (), (),(), (), (), (),Hans Nyhage (m), (), (), () och ().