bet · G201LU9 · 1978-12-31 00:00:00 — hari en skrivelse till ulskoitei hemställt att de delar av propositionen som berörförsäkringskassorna och som avses träda i kraft skall i ställetträda i kraft den 1 januari 1980.1 skrivelsen hänvisas lill alt RFV:s ochförsäkringskassornas resurser i hög grad behöverdisponeras för alt fä de genomförda handläggnings- och ADB-rulinernaatl fungera tillfredsställande. Enligt samrådsgruppen kräver de ändringar somskall träda i kraft förberedelselid för bl. a. utveckling avADB-system, arbetsrutiner och personalutbildning. En förberedelsetid pä endastetl halvt år är klart otillräcklig och kommer all medföra avsevärdaadministrativa svårigheter för REV och försäkringskassorna. Liknandesynpunkter har framförts vid hearingen i av företrädare för länelsförsäkringskassa och inför utskottet av företrädare för . De senare harupplyst all förberedelserna för utformandet av de i propositionen omnämndariktlinjerna (se ovan s. 53) pä grund av personalbrisl kommit i gång först islutet av november. Riktlinjerna måste vara klara senast förall utbildningen skall hinna genomföras. Utbildningen skall bedrivas i tvåsteg. Först skall 150 tjänstemän frän försäkringskassorna utbildas centraltvarefter de i sin tur skall bedriva utbildning på de olika kassorna. Samtidigtskall ADB-systemet utvecklas och uppdateras. Detta måste vara klart till ibörjan av juni för all systemet skall kunna vara i drift . Utskottetkonstaterar lill en början att lidpunkten, för när en ändrad lagstiftning skallträda i kraft, måste bestämmas efter en avvägning mellan å ena sidan intressetav atl en angelägen reform genomförs sä snart som möjligt och å andra sidanhänsynen lill att vederbörande myndigheter får tillräcklig lid på sig altförbereda och informera om reformen. Som utskottet framhållit i annat sammahanglorde värdel av en reform allvarligt minska om den i inledningsskedet får enofullgången och delvis felaktig lillämpning. Närlagrädsremissen skrevs och förslaget till ikraftlrädandeliderna utformadeslorde regeringen ha utgått frän alt skulle kunna besluta i ärendettidigare än som blir fallet. På grund av bl. a. att propositionen avlämnadesförst kommer inte atl kunna la .ställning lillregeringens och ulskoiteis förslag förrän tidigast . Dettainnebär atl de nya lagarna inte kan komma ut i svensk författningssamlingförrän i omedelbar anslutning till all de första lagändringarna skall träda ikraft. Detta är självfallet mindre tillfredsställande. När det gäller de nyaprocessuella reglerna innebär de dock förenklingar i handläggningsordningen viddomstolarna och bör därför ulan större svårigheter kunna lillämpas omgående.Beträffande ändringarna i indexlagen får de huvudsakligen betydelse först sedanbasbeloppet för fastställts och ev. indexändring därefter skallbestämmas. Det är dock angelägel all information om de nya indexreglernasnarast blir tillgänglig sä atl inte underhällsbidrag fastställs under t. ex.januari 1979 med utgångspunkt i atl de LU 1978/79:9 83 kankomma alt räknas upp med anledning av indexändring. Beträffandedärefter de lagändringar som berör försäkringskassornas verksamhet villutskottet peka på all den ändring som fordrar det mest omfattandesystemutvecklingsarbetet är införandet av rätten till avdrag påunderhållsbidrag när barn vistas hos den bidragsskyldige. Som anförts ovankommer den ändringen inte atl träda i kraft förrän den , vilketinnebär all av står lill förfogande för förberedelsearbetet. Närdet gäller övriga lagändringar vill utskottet framhålla all det är angelägelall åstadkomma lättnader för de bidragsskyldiga. Av särskild betydelsehärvid är de nya bestämmelserna om rätt för den bidragsskyldige lillförbehållsbelopp vid bidragsberäkningen, rätt lill jämkning av underhållsbidrag,förkortad preskriptionstid och eftergift av återkrav av bidragsförskott. Del ärvidare angeläget all rätten till underhällsbidrag och bidragsförskott vidgemensam vårdnad införs. Som framgår av vad utskottet anförtinledningsvis underströk utskottet detta redan i samband med 1976 årsvårdnadsreform och uttryckte dä förhoppningen atl bestämmelser härom skullekunna vara i kraft . Vad gäller frågan huruvida vederbörandemyndigheter hinner förbereda och informera om reformen erinrar utskottet om altutskottet i det föregående har avstyrkt regeringens förslag till behovsprövningav bidragsförskott. Om bifaller utskottets hemställan kommer enlagändring, som hade kunnat medföra omfattande förberedelsearbete, atl utgå.Enligt utskottets mening borde förberedelsearbetet beträffande övrigalagändringar kunna hinna avslutas i sådan tid före atl de kanträda i kraft nämnda dag. Utskottet tillstyrker på anförda skäl de föreslagnaikraftträdande bestämmelserna. 1anslutning lill det anförda vill utskottet stryka under betydelsen av allförberedelsearbetet inför den nya reformen drivs med kraft. I likhet meddepariementschefen anser utskottet alt de nya riktlinjerna för beräkning avunderhållsbidrag m. m. som skall tjäna lill vägledning för försäkringskassornaoch barnavårdsnämnderna bör finnas färdiga i så god lid alt de kan ligga , tillgrund för utbildning av personalen. Uppenbarligenär del också nödvändigt att försäkringskassornas ADB-system är så utvecklat attdet kan träda i funktion, när lagändringarna träder i kraft. Med hänsyn tilldet anförda kan utskottet helt ställa sig bakom vad som i motionen 1978/79:36anförs om angelägenheten av atl myndigheter som skall tillämpa de nya reglernaoch som har till uppgift att utforma erforderiigt material för information fårtillräckliga resurser. Ulskoitei vill i detta sammanhang hänvisa till altregeringen uppdragit ål RFV och att isamråd utarbeta och utfärda de ovannämnda riktlinjerna. Arbetet skall enligtregeringsbeslutet bedrivas med utgångspunkt i de förslag som lagts fram ilagrådsremissen med beaktande av de ändringar som kan följa avlagrådsgranskningen och av beslut. I regeringsbeslutet medges vidareRFV och rätt atl överskrida LU 1978/79:9 84 lönekoslnadsanslagelför respeklive myndighel med vardera . för att utförautredningsuppdraget. Utskottet utgår frän att regeringen följer förberedelsearbetetoch om så visar sig erforderligt ställer de ytterligare resurser till förfogande,som kan krävas för alt reformen skall kunna genomföras . Utskottethar vid åtskilliga tillfällen framhållit behovet av information om nylagstiftning. Genom detta lagstiftningsärende införs nya bestämmelser som haringripande betydelse för makar, föräldrar och barn. Utskottet vill därförkraftigt stryka under all det iir angeläget att en bred information om de nyareglerna och deras konsekvenser kommer lill stånd. Erförenheterna visaremellertid att det är svårt alt göra lagstiftarens intentioner kända. Dettaillustreras av all, såsom ulskoitei ovan anfört, det fortfarande rådermissuppfattning om innebörden av institutet gemensam vårdnad, oaktat reglernahärom varit i kraft i det närmaste . Del är därför av vikt att särskiltintresse liiggs ned på utformningen av den information som skall spridas tillallmänheten. Utskottet vill även framhålla betydelsen av att reformen ochlagstiftarens syfte med den genom särskilda utbildningsinsatser görs väl kändahos personalen vid de rättsvårdande och sociala myndigheter och organ somkommer att handliigga frågor som har samband med lagstiftningen. nu anföri om resurser för och information om underhålls-reformensgenomförande bör ges regeringen till känna. Utöver vad utskottet i föregående avsnitt anföriföranleder förslagen i propositionen inte några uttalanden från ulskoiteissida. 1. beträffande gemensam vårdnadsom huvudregel alt avslår motionen 1977/78:995, 2. beträffande tillämpningen av reglerna om gemensamvårdnad atl avslår motionen 1977/78:1010, 3. beträffande samhällsstöd vid gemensam vårdnad attriksdagen avslår motionen 1978/79:29, yrkandel 1, 4. belräffimde förbehållsbelopp atl rik.sdagen medbifall lill propositionen 1978/79:12 i denna del och med avslag på motionen1978/79:29, yrkandena 3 och 4, godkänner vad utskottet anfört, 5. beträffande metoden för beräkning avunderhållsbidrag att LU 1978/79:9 85 a. medbifall lill propositionen i denna del och med anledning av motionen 1978/79:32 godkänner vad utskottet anfört, b. avslårmotionen 1978/79:32 i den män den inte lillgodosetts genom vad utskottet hemställt under a., 6. beträffande underhåll av styvbarn all medbifall lill motionen 1978/79:36, yrkandel 1, godkänner vad utskottet anfört, 7. beträffande blivande adoptivbarns rättsligaställning atl hos regeringen begär alt motionen 1978/79:33 jämteulskoiteis betänkande i denna del överlämnas till utredningen (Ju 1977:08) ombarnens rätt, 8. all antar 7 kap. 1 § i del ipropositionen framlagda förslaget lill lag om ändring i , 9. atl antar 7 kap. 3 § förslaget lill lagom ändring i med i härvid fogad bilaga 3 som utskottets förstagbetecknade lydelse, 10. beträffande underhåttsskyldigs rätt till avdragpå underhållsbidrag och bidragsfötskott atl med avslag pä motionerna 1978/79:31,1978/79:34och 1978/79:37 antar 7 kap. '< § förslaget till lag om ändring i och 15 § förslaget till lag om ändring i lagen (1964:143) om bidragsförskott, 11. beträffande avdrag på utgående underhållsbidragoch bidragsför skott att avslår motionen 1978/79:36, yrkandet 2, 12. beträffande avdragsrältens inverkan påumgängesrätten atl med bifall lill motionen 1978/79:36, yrkandet 3,som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört härom, 13. beträffande behovsprövning av bidragsförskott atlriksdagen med bifall lill motionen 1978/79:29, yrkandel 2, och med anledning avmotionen 1978/79:36, yrkandel 5, antar 2 och 7 §§ förslaget till lag om ändringi lagen om bidragsförskott med i härvid fogad bilaga 3 som utskottets förslagbetecknade lydelse, 14. beträffande återkrav av bidragsförskott allriksdagen avslår motionen 1978/79:29, yrkandet 6, 15. beträffande indexändringar av underhållsbidrag attriksdagen avslår motionen 1978/79:29, yrkandet 5, 16. beträffande underhållsbidrag till omglft make altriksdagen med avslag på motionen 1978/79:35 antar 11 kap. 14 a § förslaget tilllag om ändring i , 17. beträffande rättegångskostnader i mål omunderhållsbidrag till barn alt a. avslår motionerna1978/79:30 och 1978/79:38, b. medanledning av motionen 1978/79:36, yrkandet 4, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anföri om översyn av räliegängskosinadsreglerna, 7Riksdagen 1978/79. LU 1978/79:9 86 18. beträffande övetförrnyndares och barnavårdsnämndsfullföljd av talan aU med bifall lill motionen 1977/78:997 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om översyn av 20 kap. 9 §föräldrabalken, 19. beträffande resurser for och information omunderhållsreformens genomförande alt med anledning av motionen 1978/79:36, yrkandel 6, som sin mening ger regeringen lill känna vad utskottetanfört härom, 20. atl antar förslaget lill lag om ändring iföräldrabalken i den mån det inte omfattas av vad utskottet hemställt ovanunder 8-10, 21. atl antar förslaget till lag om ändring igiftermålsbalken i den män del inte omfattas av vad utskottet ovan hemställtunder 16., 22. att antar förslaget lill lag om ändring ilagen om bidragsförskott i den män det inte omfattas av vad utskottet ovanhemställt under 10. och 13., 23. all antar övriga i propositionenframlagda lagförslag. Nätyarande:Ivan (), (), (), (). (), i (s), (), ÅkeGillström (s), (), (), (),(), (), () ochMargot (). 1.vid moment 4 i utskottets hemställan beträffandeförbehållsbelopp av , , i ,, , och (samtliga s) som anser dels atl den del av utskottets yttrande som börjarpä s. 55 med orden "Den nya" och slutar på s. 58 med orden "och4" bort ha följande lydelse: Dennya regeln om villkorlig underhållsskyldighet får sin största praktiskabetydelse när det gäller alt bestämma underhållsbidrag. I likhet meddepartementschefen anser utskottet atl det finns ett behov av atl för sådana LU 1978/79:9 87 situationerge den nya regeln ett mer konkret innehåll pä det sättet alt denunderhällsskyldige förbehålls en viss del av sin inkomst för sin egen och sinfamiljs försörjning. Beträffande storleken av de belopp som bör kunnaförbehållas vill utskottet i likhet med motionärerna framhålla att förslagen ipropositionen inte kan anses ägnade all i tillräcklig utsträckning förhindrauppkomsten av betungande underhällsskulder för dem som har låga inkomsier ochbeträffande vilka en lättnad i underhållsbördan således är särskill angelägen.Utskottet vill härvidlag bl. a. peka på all del föreslagna förbehällsbeloppetom 1,2 basbelopp lorde understiga vad som lillämpas på åtskilliga håll närunderhållsbidrag bestäms. Det bör vidare anmärkas atl enligtdepartementschefens uttalande en riktpunkt för bedömningen av kostnaden för ettbarns grundförsörjning bör vara 0,6 basbelopp . Förbehällsbeloppet förhemmavarande eget barn skall dock normalt endast vara 0,4 basbelopp. Somframhålls av motionärerna synes propositionen i förevarande del ha utformatsmed siktet inställt snarare på att återbetalningen av bidragsförskott skallsäkerställas i största möjliga utsträckning än på all underhållsbördan skallkunna lättas för dem som har del sämst ställt. mening skulle en bättre anpassning av underhållsbördan till denunderhållsskyldiges ekonomiska bärkraft minska riskerna för social utslagning.Om den underhållsskyldige inte belastas med en alltför tyngandebidragsskyldighel kan detta också medverka lill alt relationerna såväl mellanföräldrarna som mellan den bidragsskyldige och barnei förbättras. Också i andrahänseenden framstår det som angeläget all man intar en mera generös attityd moiden underhållsskyldige än den som präglar propositionen. Av dessa skäl bör denbidragsskyldige i enlighet med motionärernas förslag kunna medges rätt att fåbehålla en andel av sin disponibla inkomst. Självfalletär det emellertid angeläget atl en lättnad i underhållsbördan för enunderhållsskyldig förälder inte leder lill försämrade villkor för barnet ochden andre föräldern. Som påpekas av motionärerna har barnei sitt grundbehov avunderhållsbidrag tryggat genom bidragsförskottet. 1 de inkomstlagen därförbehållsbeloppen kommer all ha störst betydelse torde del endasi undantagsvisbli aktuellt all underhållsbidrag bestäms till högre belopp änbidragsförskottet. En minskning av underhållsbidragels storlek leder därför somregel inte till någon försämring för den bidragsberättigade. I stället fårdetallmänna träda in och bära en del av kostnaderna för barnets underhåll. Del kanemellertid inte uteslutas au förhållandena i vissa fall är sådana atlbidragsförskottet såsom reglerna f. n. är utformade inte kan utnyttjas som ettmedel att lätta underhållsbördan för de som har låga inkomsier. Detta har sinförklaring i atl del nuvarande bidragsförskoUssyslemel är bristfälligt och imånga fall inte ger tillräckligt stöd åt ensamstående föräldrar med lågainkomster. Som berörts inledningsvis pågår f n. en översyn av samhällets stödlill barn lill ensamstående föräldrar. Med hänsyn lill vikten av atl problemenpå områdei får en tillfredsställande lösning vill utskottet understrykaalt utredningsarbetet bör bedrivas skyndsamt. LU 1978/79:9 88 ningsvisanser utskottet atl den underhållsskyldiges förmåga atl betala underhällsbidragbör bedömas i enlighet med vad som förordats i motionen 1978/79:29 iförevarande del. Utskottetanserdet inte tekniskt möjligt att slå fast de angivna riktlinjerna i lagtext.Som framhålls i motionen 29 har inte heller regeringen i propositionsförslagetslagtext lyckats fånga in reglerna om förbehållsbelopp, trots ett i sak mindrenyanserat innehåll. De av departementschefen i propositionen gjorda uttalandenakompletterade med vad utskottet ovan anföri lorde även om de inte kläds ilagtext enligt utskottets mening ge tillräcklig vägledning vid tillämpningen av7 kap. 1 och 2 §§ FB. Förslaget lill 7 kap. 3 § FB bör således enligtutskottets mening utgå. Ienlighet med del anförda tillstyrker utskottet bifall lill motionen 29 iförevarande del och avstyrker bifall till propositionen såvitt avser 7 kap. 3 §förslaget lill ändring i FB. delsaU utskottels hemställan under 4. bort ha följande lydelse: 4. beträffande förbehållsbelopp alt medbifall till motionen 1978/79:29, yrkandena 3 och 4, och med anledning avpropositionen 1978/79:12 i motsvarande del godkänner vad utskottet anfört. 2.vid moment 6 i utskottets hemställan beträffandeunderhåll av styvbarn av , , iGamleby, , , och (samtliga s) som - under förutsättning av bifall till reservationennr 1 - anser att den del av utskottets yttrande på s. 60 sombörjar med orden "Utskottet tillstyrker" och slutar med orden"för styvbarnet" bort ha följande lydelse: Utskottettillstyrker på anförda skäl bifall lill motionen 1978/79:36 i aktuell del ochförordar således atl förbehåll skall få ske för såväl hemmavarande eget barnsom hemmavarande styvbarn. 1 enlighet med vad utskottet i det föregående anförtbör 7 kap. 3 § förslaget till ändring i FB utgå. Någon särskild lagbestämmelseom förbehåll för styvbarn är inte heller erforderlig utan de av utskottetgjorda uttalandena fär beaktas vid tillämpningen av 7 kap. 1 och 2 S§ FB. Genomvad i propositionen anförts om alt förbehåll för underhåll av barn får skeoberoende av vad som annars gäller om en förälders underhällsskyldighet mottvä eller fiera barn framgår all endasi hemmavarande eget barn och hemmavarandestyvbarn som avses i 7 kap. 5 S FB berörs. Barnbarn, fosterbarn och styvbarnsom fiyttat hemifrån eller mot vilket underhållsskyldighet inte föreliggerberörs ej. Ulskoitei vill vidare framhålla all förbehåll för styvbarnsunderhåll självfallet bara för ske när vad som utges till barnet av LU 1978/79:9 89 denförälder med vilken den underhållsskyldige sammanlever och av barnets andreförälder eller för dennes räkning inte tillhopa uppgår till förbehällsbeloppet.Uttalandet om alt en avräkning på förbehållsbeloppet skall ske för vad somutges av den andre föräldern eller för dennes räkning kommer nämligen islyvbarnsfallen alt gälla båda föräldrarna. Om det föranleds av omständigheternai det särskilda fallet kan dock rätten liksom beträffande denunderhållsskyldiges eget barn bestämma annal förbehållsbelopp för slyvbarnel. 3. vidmoment 9 i utskottets hemställan avLennart , , i , ,, och (samtliga s) som -under förutsättning av bifall till reservationen nr 1 - anser altulskoiteis hemställan under 9. bort ha följande lydelse: 9. alt dels avslår propositionen såvitiavser 7 kap. 3 S förslaget till lag om ändring i , dels beslutarau 7 kap. 3 § i dess nuvarande lydelse skall upphävas. 4. vidmoment 13 i utskottets hemställan beträffandebehovsprövning av bidragsförskott av () och ()som anser dels alt den del av utskottets yttrande som börjarpå s. 67 med orden "vill" och slutar på s. 68 med orden"redaktionellt hänseende" bort ha följande lydelse: mening är det viktigt att samhällets resurser i form av olika stödgår till dem som är i bäst behov därav. är det angeläget att hindraall samhällsslöd utnyttjas på ett obehörigt sätt. Lagutskotiei anser i likhetmed departementschefen att de nya reglerna om bidragsförskott vid gemensamvårdnad kan länkas inbjuda lill missbruk av bidragsförskoltssystemet i någotstörre utsträckning än de regler som för nävarande gäller. Med hänsyn härtillär det motiverat att såsom familjelagssakkunniga och departementschefenföreslagit att en regel nu införs som gör det möjligt alt förhindra attbidragsförskott utbetalas till någon som uppenbariigen saknar behov därav.UlskoUel delar familjelagssakkunnigas och departementschefens uppfattning atlen sådan bestämmelse inte bör införas enbart för de fall där föräldrarna hargemensam vårdnad. Begränsningar i rätten till bidragsförskott bör verkagenerellt och inte inrikta sig bara på en viss grupp människor. Bestämmelsenbör därför ges allmän räckvidd. Departementschefens uttalanden ispecialmoiiveringen till lagrummet haremelleriid fått en utformning somutskottet ej kan ställa sig bakom. Regeln bör endast lillämpas i fråga om hellodiskutabla och uppenbara fall, dä del skulle framstå LU 1978/79:9 90 somi det närmaste stötande all samhällets resurser används till ett obehövligtbidrag. Av paragrafens lydelse framgår också atl bidragsförskoit kan vägrasendasi i uppenbara fall då bidragsförskottet framstår såsom klart obehövligt.Ett sådant fall kan vara då barnet genom egna inkomster av t. ex. förmögenhethell kan svara för sin egen försörjning. Barnei har i den situationen inte rätttill underhällsbidrag enligt 7 kap. 2 § FB och det är rimligt och rikligt atlsamhällets resurser i en sådan situation inte las i anspråk. Ett annaluppenbart fall föreligger, då den förälder som barnet bor hos harutomordentligt goda ekonomiska förutsättningar alt svara för barnets underhäll. Medden utformning som lagregeln har fått och med det snäva tillämpningsområde sombestämmelsen enligt lagutskottets mening bör ha fyller den etl uppenbart behovoch bör därför införas . Regeln kan självfallet, som departementschefenframhåller, ses som ett provisorium i avvaktan pä den översyn avbidragsförskotlssystemel som f n. pågår inom utredningen angående stödet tillsärievande föräldrar. 1enlighet med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionen 29 i aktuelldel. Utskottets slällningslagande innebär alt syftet med motionen 36 i dennadel huvudsakligen tillgodoses, delsalt utskottets hemställan under 13. bort ha följande lydelse: 13. beträffande behovsprövning av bidragsfötskottalt med anledning av motionen 1978/79:36, yrkandet 5, och med avslagpå motionen 1978/79:29, yrkandet 2, antar 2 § förslaget till lag om ändring ilagen om bidragsförskotl. 5.vid moment 14 i ulskoiteis hemställan beträffandeåterkrav av bidragsförskott av , , , , , och (samtliga s) som anser dels alt den del av ulskoiteis yttrande som börjarpå s. 69 med orden "Socialutskollei anför" och slutar på s. 70 medorden "sida" bort ha följande lydelse: Socialutskottetsmajoritet anför i sitt yttrande att något initiativ frän sida medanledning av motionen 29 i förevarande del inte är erforderligt. Utskottetsmajoritet hänvisar till kommittén för översynen av samhällsstödet lillensamstående föräldrar. De socialdemokratiska ledamöterna har en avvikandemening och anser atl kommittén bör få tilläggsdirektiv att la upp det genommotionen akulaliserade spörsmålet. Lagutskottetvill för sin del framhålla att det nuvarande systemet för återkrav av utgivnabidragsförskoit har, som departementschefen framhåller, brister. mening skulle åtskilliga fördelar stå au vinna om prövningen avskyldigheten att betala tillbaka bidragsförskoit frigörs från de civilrättsligaavgörandena om underhållsbidrag. En sådan ordning skulle ge LU 1978/79:9 91 försäkringskassanmöjligheter atl fortlöpande anpassa återkraven efter ändringarna i denunderhållsskyldiges inkomsier och andra ekonomiska förhållanden. Vidare skulleantalet jämkningsprocesser kunna nedbringas, vilket skulle vara lill fördelinte bara för samhället utan även i hög grad för parterna i de enskilda fallen.Många remissinstanser har också uttalat sig positivt om de sakkunnigas förslag.Förslaget kan emellertid inte utan ytteriigare överväganden läggas till grundför lagstiftning. Enligt ulskoiteis mening är del angelägel alt ett system föråterkrav av bidragsförskotl i enlighet med familjelagssakkunnigas ochmotionärernas förslag kommer till stånd. Utskottet anser på grund avdel anförda att kommittén för översyn av samhällsstödet till ensamståendeföräldrar skyndsamt bör ta upp frågan om hur äterbetalningsskyldigheten bättreskall kunna anpassas lill den faktiska ekonomiska bärkraften hos denunderhållsskyldige. Kommittén bör fä tilläggsdirektiv i enlighet härmed. anföri med anledning av motionen 29 i förevarande del bör gesregeringen till känna. delsalt utskottets hemställan under 14. bort ha följande lydelse: 14. beträffande återkrav av bidragsfötskott atlriksdagen med anledning av motionen 1978/79:29, yrkandel 6, som sin mening gerregeringen lill känna vad ulskpltel anfört angående översyn av ordningen föråterkrav av bidragsförskotl. 6.vid moment 15 i utskottets hemställan