bet · G201KU30 · 1978-12-31 00:00:00 — Detangavs för de tre alternativen varierande s. k. takpriser eller maximi-priserför tillverkningen av JA 37. Innebörden av skrivelsen har mera detaljeratredovisats av försvarsminister i ett interpellationssvar. Skrivelsenfrån till överiämnades ikopia till försvarsministern. Under jul och nyårshelgen 1977/78 diskuteradesfrågan i regeringen, och det ledde fram till etl regeringsbeslut den 12 Januari1978. Regeringen uppdrog då åt försvarels materielverk att med berördaindustrier genomföra slutliga förhandlingarom villkoren för fortsatt utvecklingsarbetem. m. på B3LA och A 20 till . Arbetet förutsattes bli genomförtinom en ekonomisk ram av 310 milj. kr, Vidare förutsattes en beställning avJaktviggen . Pågrundval av detta regeringsuppdrag , då materielverket fickuppdraget att genomföra slutliga förhandlingar, lämnade materielverket den 2februari 1978 en skrivelse till regeringen och hemställde att få beställautvecklingsarbete på B3LA - A 20 fram lill . Iskrivelsen anmälde alt sedan det utvecklingsarbetethade beställts hade materielverket möjlighet att beställa serietillverkning avJaktviggen till s. k. fast pris. Begreppetfast pris har använts med litet olika innebörd. I del här sammanhanget innebärfast pris etl pris som inte överskrids annat än av rena prisutvecklingsskäl.Det är alltså eu fast pris med prisregleringsklausul. Regeringensbeslut med anledning av denna framställning från materielverket fattades den13 . Däri bemyndigades materielverket atl beställa utvecklingsarbetepå B3LA och A 20 intill inom en kostnadsram av 250 milj. kr. Ibeslutet föreskrev regeringen att utvecklings- KU 1978/79:30 236 arbetetskall bedrivas på sådant sätt att full handlingsfrihet föreligger inför beslutom inriktningen av del fortsatta utvecklingsarbetet efter ochatt kostnaderna för vidare utveckling och produktion för såväl A 20 som B3LAefter denna tidpunkt minimeras. Vidareföreskrives i beslutet all om utvecklingsarbetet på B3LA skulle avbrytas den 30juni 1979, skall utvecklingsarbetet på A 20 omgående kunna fortsätta ulan austatsverket åsamkas tillkommande avvecklingskoslna-der. Innebördenav beslutet var alltså alt arbetet skulle bedrivas inom en kostnadsram av 250milj. plus vad som tidigare hade beviljats, 30 milj. kr., och ytterligare30 milj. kr. som man avsåg att senare bevilja, sammanlagt 310 milj. kr. Detskulle bedrivas ett utvecklingsarbete på både B3LA och A 20 så atl det fannsfull handlingsfrihet att välja utvecklingslinje- A 20 eller B3LA -utan atl lidsförlusi och extra kostnader skulle uppslå. Dettabeslut av regeringen som bemyndigade materielverket att beställa detta utvecklingsarbeteligger väl inom ramen för de besiällningsbemyndi-ganden som hademedgivit i samband med försvarsbeslutet. Jag kan hänvisa till att i den nyligenframlagda propositionen 1978/79:138 om flygplansfrågan anmäler nuvaranderegeringen att det vid utgången av förra budgetåret fanns sammanlagt 945 milj.kvar i beslällningsbemyndiganden som inte hade ulnyitjais. Delbeslällningsbemyndigande som lämnades till materielverket lågalltså väl inom ramen för de beslällningsbemyndiganden som hadelämnat regeringen. Jagvill här också anmäla atl före regeringsbeslutet hade Jagtillsammans med en av medarbetarna i departementet kallats tillförsvarsutskoUel för atl där svara på frågor kring proposilionen1977/78:95. Vid del tillfället redovisade jag och överstelöjtnant i industrins brev till materielverkelden . 1977, Vidareredovisade jag och kommenterade innehållet i materielverkets skrivelse den 2febr, 1978. Genombeslutet hade alltså materielverket bemyndigats alt beställautvecklingsarbete på B3LA - A 20 intill . hade isin skrivelse den . anmält atl man därefter hade möjlighet att beställaJaktviggen till fast pris. Den27 begärde materielverket i en skrivelse lill regeringen all fåbeställa serietillverkning av , Av den framställningen framgick attdel ekonomiska underiaget bl, a, utgjordes av det erbjudande som hade lämnatslill materielverket den . men att del nu hade formaliserais genom enoffert. Regeringensställningstagande lill denna framställning meddelades i ett regeringsbeslut den18 . I del beslutet bemyndigades materielverket att beställa delserie 2av JA37 inom en kostnadsram av 1 869 milj. kr. samt viss materiel fördelserie 3inom en kostnadsram av 90 milj. kr. Regeringen föreskrev vidare attantalsfördelningen mellan delserierna 2 och 3 skulle göras KU 1978/79:30 237 säatt den sammanlagda kostnaden minimerades oavsett val av attackflyg-plan. Medstöd av detta regeringsbeslut tecknade materielverket avtal med Saabom beställning av fiygplanet . Regeringsbeslutet resp.materielverkets avtal med berördes periferi i denekonomiska debatten i ett replikskifte mellan statsminister . Avtaletmellan materielverket och av har redovisats av försvarsministerLars De i interpellationsdebatten . a. med den interpellationsdebatten har del ifrågasatts, om deluttalande som görs i prop. 1977/78:95 om en fortsättning av utvecklingsarbetetpå B3LA och A 20 fram lill ger lägre pris för än somhade uppstått om utvecklingsarbetet på B3LA hade avbrutits vid nyår 1977/78.Del är naturiigtvis omöjligt atl ge någon exakt siffra på detta, eftersomutvecklingsarbetet på B3LA inte avbröts och det alltså inte blev någonsluiförhandling. Så mycket kan emellertid konstateras, att /79 hararbetet på blivit ca 75 milj. billigare. Det är nämligen pengar somdirekt överfördes från till B3LA-arbeiet. beräkningar med utgångspunkt från det underiag som förelåg iB3LA-beredningens rapport har beslutet all fortsätta arbetet under budgetåret1978/79 inneburit en minskning av Jaktviggen-kosinader-na i storleksordningen200 milj. kr., men jag vill understryka all del inte är möjligt att bestämmasiffran, eftersom förhandlingarna inte drevs lill sitt slut. Beräkningen avdenna storleksordning hänför sig till all om man inte hade fortsattB3LA-arbelei /79, hade det uppstått överkapacitet hos Saab-Scania.Man kommer inte ifrån atl betala en del av overheadkoslna-derna, och därförblir del dyrare. Jagvill i det sammanhanget hänvisa till försvarsminister replik eftersvaret i interpellationsdebatten den . , där han utförligtredovisade bl. a. hur prisbestämningar äger rum och konstaterar alt om man intehade fortsatt med B3LA-utvecklingen hade sannolikt lämnat ett högrepris på delserie 2 än man nu gjorde när utvecklingsarbetet fortsatteytterligare . iinterpellationsdebatten kom också frågan om ordet avtal i prop. 1977/78:95 upp.Som försvarsminister och likaså förre försvarsministern under debatten ärordet avtal inte fullständigt korrekt i den meningen attdel inte fanns ell avtal undertecknat av två parter. Men det fanns bindande offert,och det hade alltså fattals ett beslut av regeringen att den offerten skullebilda underlag för ett avtal mellan materielverket och berörda industrier. : 1 detöppna material som jag haft tillfälle att gå igenom har jag läst om samarbetetmed . Såvitt jag förstår fördes det vissa samtal -Jag skall inte användanågot annal uttryck. Var detta mellan och italienskaregeringen, eller var det mellan materielverket och KU 1978/79:30 238 : Frågan omkontakterna med har på begäran av flygindustrikommittén ochförsvarsutskottet redovisats av mig i båda dessa fora. För de föredragningarnautarbetade jag i aug. Mitt svar på fråganhämtar jag ur denna PM. Jagvill först bringa till utskottets kännedom alt har med ett antal länders. k. samarbets- eller sekretessavtal med innebörd att man utbyter informationom militärtekniska framsteg. Avtalen är litet olika konstruerade med olikaländer. Med t. ex. finns ett mycket långtgående samarbetsavtal. Medandra länder finns s. k. sekretessavtal, vilket innebär att den information manutbyter skall vara sekret i resp. länder. Del första sekretessavtalet ingicksmed . Det ingicks i sept. 1976 före regeringsskiftet ettsekretessavtal med . Tillsådana sekretessavtal upprättas del s. k. projekt- eller objekiavtal-annexavtal - vilket innebär att man för varje projekt eller objekt där manavser atl utbyta information bestämmer vad denna information skall innehålla. Sverigehar under fiera år köpt vapen och materiel från och sålt en delmateriel dit. Islutet av våra överväganden om en Jaktrobot till stod valet mellanden italienska ASPIDE och den brittiska Skyflash. Från svensk sida uualades dåtveksamhet om huruvida leverans av den italienska roboten kunde garanteras omitalienska flygvapnet inte skulle köpa den, vilket var osäkert på våren 1977.Den svenska tveksamheten föranledde den italienska regeringen att garanteraleveranser lill även om italienska försvaret inte skulle köpa ASPIDE,men trots detta valde vi slutligen den brittiska roboten av ekonomiska ochtekniska skäl. Självfitlletväckte del här beslutet stor uppmärksamhet i , och därför fann vi dellämpligt att chefen för materielverkets huvudavdelning för flygmateriel generalOlin besökte de italienska myndigheterna och förklarade beslutet, vilket skeddei . Vid det tillfället fick kännedom om att italienarna höll påalt studera etl nytt flygplan som var mycket likt B3LA-projekiel i fråga omoperativa krav etc. Närregeringen i jan. 1978 beslutade att utvecklingsarbetet skulle fortsätta framlill var det självklart att materielverket skulle studeramöjligheterna au pressa kostnaderna för B3LA. En naturiig väg att göra det äratt undersöka om man kan köpa komponenter utomlands eller om man kan bedrivaviss utveckling av komponenter eller delar av flygplan gemensamt. Eftersomgeneral hade fått kännedom om alt studerade flygplan som liknadeB3LA var det naturligt att samtal togs upp med de italienska myndigheterna. Inomramen för del sekretessavtal som träffades 1976 och med stöd av ett annexavialsom regeringen godkände , fördes under våren och sommaren 1978samtal mellan italienska myndigheter och försvarets mate- KU 1978/79:30 239 rielverk,där man prövade möjligheten av gemensam utveckling eller gemensamt köp avkomponenter för att få ner kostnaderna för B3LA. Jag kan som exempel påkomponenter nämna motorn. Man prövade framför allt möjligheterna all köpamotorer gemensamt bl. a. från . Jagvill gärna citera vad som slår i det av regeringen godkända annexavtalet: "Reportsor recommendations for Joini actions or cooperation will not constilule anykind of commilmeni until approval has been obtained from bothgovernmenls." 1 fri översättning: rapporter och rekommendationer omgemensamt köp är inte godkända förrän bägge regeringarna har godkänt dem. Avsiktenvar att skulle rapportera utfallet avdetta arbete. Det gjordes också i sept., och då konstaterades att någraförutsättningar för ett gemensamt utvecklingsarbete avseende hela flygplan intefanns. Man skulle sannolikt kunna vinna ekonomiskt på ett gemensamt köp avmotor, men där stod de militära myndigheterna i och i på olikaståndpunkter i fråga om val av motor, och vi fann i sept. att förutsättningarnaför den typen av samarbete var små, men vi ville naturiigtvis inte utesluta skulle köpa exempelvis elektronikkomponenter av varandra. : Det varalltså chefen för huvudavdelningen för flygmateriel som log initiativet undereu besök i , om Jag fattade rätt. Eller var han inspirerad av regeringeneller försvarsministern atl ta sådana kontakter? : Vid sittbesök fick han kännedom om italienarnas planer på etl nytt flygplan-det visste vi inte om . Detta rapporterade han till mig när han komfrån besöket. Självfallet ansåg jag att detta var intressant. Långtdessförinnan hade dåvarande försvarsstabschefen, nuvarande överbefälhavarenLennart , och jag inbjudits att besöka . Inbjudan var inteföranledd av flygplansfrågan utan syftet var att vi skulle få del av denitalienska synen på den säkerhetspolitiska situationen i ochdessutom besöka - som man gör i samband med sådana utbyten -några militäraenheter. Motbakgrund av atl vi hade fått kännedom om att italienarna hade planer på ettflygplan som liknade B3LA bad jag vid samtal med italienarna att få informationom hur detta flygplan såg ut. Jagtycker inte man kan säga att det var eller regeringen som tog initiativ,utan vi såg del som naturligt atl pröva möjligheterna atl få ner kostnadernaför flygplanet genom att undersöka om man kunde köpa komponenter av varandra.Men jag vill understryka att något definitivt ställningstagande inte gjordes. : Jagläser i De Geers proposition som avlats på s. 30 att strax efter atlindustrikommittén hade avlämnat sitt betänkande inkom från KU 1978/79:30 240 huvudavdelningenför flygmateriel vid ett nytt underlag avseende etllätt allackplan - det är alltså SK 38 - A 38. Ärdet vanligt atl huvudavdelningen går in och inte materielverket i dess helhet?Ur synpunkt är del en intressant fråga. Vemlog initiativet lill alt man skulle få fram denna förbilligade version av B3LA? : Jagbörjar med den senare frågan. Vid ett möte i sept. 1978 mellan försvarsministerEric Krönmark och mig från försvarsdepartementei saml general och några avhans medarbetare redovisade resultatet av sina samtal med italienarna, ochdå framkom det att något samarbete med inte skulle bli aktuellt. Dåuppmanade Krönmark att på allt sätt försöka få ner kostnaderna för B3LA. Sedanvet jag inte vad som har hänt från tidpunkten för mötet i början av sept. framtills skrivelsen kom in, annat än att materielverkets huvudavdelning förfiygmaleriel självfallet haft förhandlingar med om kostnaderna kring B3LA.Under de förhandlingarna har den förändringen i frågan om systemet ochbetalningsraterna skett som ledde fram till flygplan 38, men där har vi frånförsvarsdepartemeniei inte deltagit. Om det kan man kanske säga att initiativettogs genom all försvarsminister uppmanade materielverket all pressakostnaderna för B3LA. Somsvar på den första frågan vill jag säga atl det är materielverket som myndighetsom skall skriva lill regeringen. : Dettalas i den offentliga debatten ibland om Aslingen som en typ. Hur har deninitierats? : Jagtillåter mig säga att jag inte tror någon vet riktigt vad Aslingen är. Del varalltså så alt försvarsminister uppmanade general atl på allt sättpressa kostnaderna för B3LA. hade på ritbordet ettflygplan som benämns 1825. Del har diskuterats med försvarels materielverk. Jaggissar alt del möjligen är 1825 som avses med Åslingen, men jag har intedeltagit i några sädana resonemang. Andeis : Atl en huvudavdelning lardirektkontakt med departementet i form av skrivelser, är del någonting som harförekommit bara i den här frågan, eller är del ett normall förhållande somingår i praxis för kontakterna mellan verket och departementet? : Jag måsteförst redogöra för arbetsordningen inom . Många gångerskrivs framställningar till regeringen under av huvudavdelningschefer vidmaterielverket. Det är helt självklart, efiersom alla ärenden inte förs upptill generaldirektören, utan det tillämpas en delegeringsprincip imaterielverket. Sådana skrivelser undertecknas t. ex. ", , chef för huvudavdelningen". Då är del materielverketsåsom myndighet som lämnar in denna skrivelse i enlighet med dedelegeringsregler som gäller i materielverket. Del är del normala förfarandet. Om Jag har förståttsituationen rätt när det gäller den skrivelse som KU 1978/79:30 241 lämnadesin -jag vill understryka alt det inte var Jag som fungerade somstatssekreterare då - har inte före sitt namn skrivit "", och därför är det ur strikt formell synpunkt inte enskrivelse från , ulan från huvudavdelningen, men deregler som gäller enligl materielverkets arbetsordning innebär att harrätt att skriva för materielverkels räkning till regeringen. Kontakternamellan regeringen och materielverket vid sidan av de rent formella skrivelsernagår inte alla genom generaldirektören personligen, utan del förekommer mångagånger kontakter mellan handläggande personal i departementet och handläggare imaterielverket när det gäller atl fö in sakupplysningar. styrelses medverkan i den här formen av beslut har behandlats idebatten vill jag peka på att instruktionen för materielverket ändrades i dec.1975.1 den instruktion som gällde sägs det: "Av styrelsenavgöres 1) ärenden som angår verksamhetens allmänna inriktning och utnyttjandeti stort av tillgängliga resurser samt mer betydelsefulla materiel-, projekt-och materielanskaffningsärenden." Vidden ändring som företogs i dec. 1975 enligl SFS 1975:1377 ströks tillägget"saml mer betydelsefulla materiel-, projekt- ochmaterielanskafl"-ningsärenden". Styrelsens befattning medmaterielanskaffningsärenden togs alltså bort ur instruktionen. Jag har tyvärrinte möjlighet att redovisa motivet för detta -Jag fungerade inte som statssekreterarei dec. : General hade inte skrivit "vägnar", i den här skrivelsen. Det slår i ingressen"Försvarels materielverk, huvudavdelningen för flygmateriel" menskrivelsen är i alla fall ställd till chefen för försvarsdepartementet. : skallden frågan undersökas av justitiekanslern så jag vill inte uttala mig omhuruvida det har begåtts några fel. : I samtalet med Krönmarki sept. 1978 hade inte chefen för materielverket varit närvarande, utan det vargeneral från materielverket? : Det vargeneral och två av hans medarbetare. Jag vill Understryka alt ändamåletmed samtalet var alt skulle avge en rapport om sina kontakter med Italien.Det var mera avslutningsvis, sedan vi hade konstaterat att det inte fanns någonmöjlighet att genom fortsatta kontakter med få ner kostnaderna förB3LA, som försvarsminister uppmanade att på andra sätt, genomförhandlingar etc, pressa kostnaderna för B3LA. : Hurmycket har B3LA-proJektet kostat fram till dess att det avbröts? Ärdel vanligt all en regering utan hörande av ikläder sig kostnader avdenna storieksordning? Kan Du peka på andra exempel vid försvarsbeställningar?Gunnar Nordbeck: Om jag skall ange vilka kostnader som har lagts ned på KU 1978/79:30 242 B3LAfår Jag sälta den som gräns, även om del är möjligt atl det avbrytsnågra månader innan. Del lades ner i löpande priser 85 milj. kr. under en långföljd av år fram till . Sedan lades det under /78ner 30 milj. kr. På grund av utformningen av beslutet om all manskulle fortsätta under /79 är det svårare att säga exakt hurmyckel som lades ner på B3LA. Det lades ner 310 milj. kr. påB3LAoch A 20tillsammans, och det är inte möjligt att exakt separera kostnaderna, men engrov bedömning innebär att det specifikt förB3LA rörde sig om 150 milj. avdessa 310, men resterande 160 milj. innehåller också kostnader för B3LA. Med ensådan beräkning skulle man alltså komma fram till 85-1-30-1- 150 = 265 milj.kr. Tar jag med en andel av de 160 milj. blir kostnaderna i storleksordningen 300milj. Inomförsvaret tillämpas vid materielbeslällningar metoden med beslällningsbemyndiganden.Det innebär att bemyndigar regeringen att lägga ut beställningar somikläder statsverket en skuld, att sedan likvideras. Vi använder i det sammanhangetbegreppet bemyndigandeskuld, som anger siorieken av den summa som harlovat att man senare skall ställa till förfogande. Vi använder också begreppetbemyndigandekvot. Man dividerar bemyndigandeskulden med anslaget under ochfår fram antalet år då man behöver betala av denna bemyndigandeskuld.Bemyndigandekvo-ten brukar ligga kring 3, vilket innebär atl riksdagenbemyndigar regeringen att ikläda sig åtaganden för ungefär sammastorieksordning som anslaget framåt. Ipropositioner där regeringen begär denna typ av beslällningsbemyndiganderedovisas hur det begärda beslällningsbemyndigandet i stort är avsett allutnyttjas, men sägs del i propositionerna:"Liksom tidigare bör del få ankomma på regeringen att la ställning tillvilket utvecklingsarbete som bör ske inom ramen fördel beslällningsbemyndigandesom kan komma att lämna." Det finns alltså möjlighet atlomfördela beställningsbemyndigandena mellan olika objekt. kanske inte underiagetför en beställning hinner fram under budgetåret, medan däremot underlaget fören annan beställning hinner fram. Dettaär inte någonting ovanligt. På rak arm kan Jag iförsvarsdepartementei erinra mig ett annat sådant tillfälle - det var närbemyndiganden som ursprungligen var avsedda för ubåtar användes för attbeställa minfarlyg. Harvi f n. en stor bemyndigandeskuld? Svaret är nej. Vi har under senare årsnarare arbetat ner bemyndigandeskulderna för alt man skall ha ökadhandlingsfrihet års försvarsbeslut. Det mest kända exemplet påeustort beslällningsbemyndigande är beställningen av Atlackviggen i slutet av1960-lalet. : Finns delärenden där de långsiktiga konsekvenserna är sådana alt det finns skäl lill enunderställning, även om man har formell behörighet atl göra överflyttningarinom ramen för beställningsbemyndigan- KU 1978/79:30 243 dena?Gick det till likadant när man beställde ? : Föreregeringsbeslutet om bemyndigande för materielverket attbeställa utvecklingsarbete för B3LA - A 20 diskuterade vi naturligtvis dennafråga i försvarsdepartementet. Vihade alltså formellt bemyndigande som räckte mer än väl - det finns 945 milj.outnyttjade. För oss var det också myckel angeläget alt det inte skulle finnasnågra bindningar efter . Det står i regeringsbeslutet atl delskall föreligga full handlingsfrihet att besluta om inriktningen av detfortsatta utvecklingsarbetet efter , och kostnaderna förvidareutveckling och produktion av såväl A 20 som B3LA efter denna tidpunktskall minimeras. Underåren 1965-1975 fanns det ett s. k. huvudavtal mellan och försvarelsmaterielverk som reglerade de ekonomiska förhållandena och enligt garanterade en viss beläggning på . Det var såuppgjort atl beläggningen skulle vara av vad den är förinnevarande år och därefter minst 50 96 av vad den är . Materielverketförhandlade , 1976 och 1977 om ett nytt huvudavtal och begärde i enskrivelse till regeringen anvisning fördel fortsattaförhandlingsarbetet. Vi fann det helt omöjligt aU i den situation som råddekring flygplansfrågan godkänna något huvudavtal som skulle innebära denna formav garanti. som statssekreterare godkändes inga huvudavtal. Vivar alltså mycket angelägna om atl del inte skulle bli några bindningar efterden . Sedan måste jag erkänna att del alltid finns moraliskabindningar när det gäller sysselsättning osv. frågade om del var likadant i Viggenaffären. Den modell med s. k.omvänd option för delserie 3 som tillämpas är exakt samma modell som tillämpadesför Atlackviggen , då man beställde 175 fiygplan med rätt alt senareavbesiälla 75. : Harersättningen till utgått i förskott eller efterskott för B3LA-proJektetoch tidigare t. ex. ? Vem har gjort ränievinsten? : Underden lid som huvudavlalet fanns, 1965-1975, lämnades del förskott.Storleksordningen av förskotten varierade litet, men i genomsnitt rörde det sigom av summan. Debetalningsvillkoren var inte hell ränteneutrala, utan om placeradeförskottet på ell räntebärande konto gjorde man en ränlevinst. A andra sidan ärsådana här avtal oerhört komplicerade, och man log kanske igen det på dettotala priset, som i stället kunde komma ner när fick denna ränta. 1976 har-mig veterligt-inte denna princip tillämpats, ulan man har istället avtalat om betalningsterminer, vilket innebär ränleneulralilei. Ingenskall kunna vinna ränta eller föriora ränta på pengarna, utan betalningarnaskall utgå i den takt som de arbetas upp. Jag är mycket angelägenatt understryka atl det vid upphandling av KU 1978/79:30 244 flygplanoch utvecklingsarbete för flygplan, t. ex. , är fråga omivåmiljarderskonirakt. Man måste vara försiktig med att bryta ut en del avkontraktet och säga att vi här har gjort en stor vinst, t. ex. påränteneulrali-teien. Man vet inte vilket samband den har med det totala priset.En sådan här upphandling gäller ett myckel stort paket. : Fattasbeslut om förändringar i beställningsbemyndigandena alltid av regeringen? Föratl ge ett fullständigt svar skall Jag säga att det finns också regler förförhållandet mellan regeringen och materielverket. har rätt,sedan regeringen har givit ett beslällningsbemyndigande lill materielverket,att självt besluta om upphandling inom en viss ekonomisk ram, men när detgäller affärer av den här siorieken är det regeringen som håller ibeställningsbemyndigandena. : Fattassådana beslut på regeringssammanträde? : Ja, självfallet.