bet · G201AU23 · 1978-12-31 00:00:00 — Valetav Ange och som nya orter för industricentra bör, som redan nämnts,ses mot bakgrunden av tidigare uttalanden av . Byggandet ochigångkörningen av dessa nya centra och fullföljandet av insatserna på de fyratidigare orterna kommer atl ställa stora anspråk på Stiftelsen Industricentraoch dess möjligheter att skaffa företag till anläggningarna. bördärför inte nu fatta beslut om ytteriigare industricentra. Det framlida valetav orter kommer som sagts all göras av . Med hänsyn till vadsom nu anförts bör motionerna i förevarande delar inte föranleda någon åtgärd. De regionalpolitiska stödåtgärder som harredovisats i den föregående framställningen kompletteras av särskilda insatserför de mest glesbefolkade områdena. Dessa insatser är inriktade på service ochsysselsättning i glesbygderna. Stödsystemetoch dess uppdelning på olika huvudmän på både central och regional nivå framgårav sammanställningen på s. 74. AU 1978/79:23 SAMMANFATTNINGAV HANDLAGGNINGSORDNIDNG AV GLESBYGDSSTÖD Stöd till kOT By;i3,, skiirg.' nr*i nr !l:iri(h.l:!ilL-p. Jnr()brnWn'J'-r"''rtc'r<. 'rit'7t IJ''jL'JT utn avjrannniMQ av om- :iin: uihit. n.?r<;dcr All'-, nr;;Liii 1.tinl.br ['.LIJ knnsuli?nt H. *i.f m.m. , lliriGa I)i;roflnr Br.-,Liii r ri»a./',r.| 13 = l.if)'istyrc'lsL'n 51SD = uLntivui indu*jLcUcrk Propositionens överväganden beträffande detframtida glesbygdsstödet grundas på förslag av sysselsätlningsutredningen ochglesbygdsdelegationen. Utgångspunkten för dessa överväganden äran insatsernabör samordnas och beslutsfattandet så långt möjligt decentraliseras tillregional nivå. Länsstyrelserna har del samordnande ansvaret för statligainsatser på regional nivå och bör därför fö fördela de medel S(3m regeringenanvisar i form av ramar för de berörda länen. Den föreslagna nyahandläggningsordningen framgår av sammanställningen på s. 75. AU 1978/79:23 - beslut i stödärenden - beslut om ram till lantbruks nämnd/regional utvecklingsfond - avgränsning av glesbygdsområden (beslut i vissa ärenden) Regional utvecklingsfond (beslut i vissa ärenden) Representativ köpmannaorganisation och konsumdistrikt (remissinstans för ärenden om kommersiellt stöd) - riktlinjer för användning - ansökan om stödtill social service, hemsändningsbidrag och IKS - ansökan om glesbygdsstöd AU 1978/79:23 76 Proposilionens förslag innebär vidare althuvuddelen av de nuvarande, anslagen för atl slödja sysselsätlning, service ochsocial omvårdnad i glesbygd slås samman till ett nytt anslag, beräknat till 74milj. Vissadelar av proposilionens förslag redovisas närmare i anslutning till denföljande behandlingen av motioner om glesbygdsfrågorna. Glesbygdsstödetftnansieras f n. av anslag under flera huvudtitlar. Det nu föreliggandeförslaget berör därmed även andra utskotts beredningsområden.Arbelsmarknadsutskoltet har därför inhämtat yttranden från social-, jordbruks-och näringsutskotten. Yttrandena fogas som bilagor till betänkandet. Socialutskottetsyttrande (SoU 1978/79:6 y) behandlar den del av slödel som avserförsöksverksamheten med social service och omvårdnad i glesbygd.Socialutskottet har för sin del inte något alt erinra moi de principer som enliglpropositionen skall gälla för glesbygdsstödet men understryker att vad somföreslagits inte får leda till att stödet till kommunernas utvecklingsverksamhetrörande social service och omvårdnad eftersatts. Vidare anförs atl regeringenäven i fortsättningen bör disponera medel för bl. a. mera övergripandeförsöksverksamhet. Arbelsmarknadsutskoltet,som biträder propositionens förslag i del förevarande hänseendet, förutsätteratt den sistnämnda frågan om medelsdispositionen uppmärksammas av regeringen vidfördelningen av medlen för olika ändamål. Utskottet tar härefter upp den allmänna frågan ominsatsernas storlek på grund av att de i propositionen föreslagnaförstärkningarna i centerpartimotionen 2562 bedöms som helt otillräckliga, ochmotionärerna kräver därför ylterllgare insatser i glesbygderna. De begärsålunda att 200 milj. kr. avsätts till det nya glesbygdsanslaget och en störreram för kreditgarantier till glesbygds-företag. Den begärdaanslagsförstärkningen är avsedd att ge ökat utrymme åt främst stödet tilllantbruksföretag i glesbygder. En väsentlig del av medlen som anvisas till deregionala utvecklingsfonderna bör vidare enligl motionärerna reserveras fördirekta insatser i glesbygderna. Vidare föreslås att bidragsnivån i den s. k.IKS-verksamheien (IKS = intensifierad sysselsättningsplanering) skallfastställas till . Fr. o. m. /81 bör dessutom enligt motionensärskilt stöd kunna utgå till glesbygdskommuner för att finansiera verksamhetmed bevakning av näringslivsfrågor. Utskottetkommer att behandla anslagsfrågor i ett särskilt avsnitt. Centerpartietsförslag innebär emellertid en sä stor volymmässig förändring avstödverksamhelen att utskottet anser att man bör ta ställning till förslagetredan i detta sammanhang. Utskottet vill därvid erinra om att det ipropositionen föreslagna anslaget till åtgärder i glesbygder om 74 milj. kr.innebär i stort sett en fördubbling a\' de medel som f n. står lill förfogandeför motsvarande ändamål. Utskottet godtar den i propositionen gjorda beräkningensom en allmän ram för insatsernas storlek och avvisar av budgetmäs- AU 1978/79:23 77 sigaskäl förslag i anslagsfrågan. Inteheller kan utskottet biträda de övriga förslagen. Frågan om dispositionen avde regionala utvecklingsfondernas medel bör inte prövas i förevarandesammanhang. Utskottet vill emellertid erinra om atl särskilda glesbygdsmedeläven i fortsättningen står till fondernas förfogande för speciella projekt förall främja förelagsutvecklingen i glesbygder och skärgårdar. Det är därvidfråga om projekt som inte kan tillgodoses inom ramen för fondernas reguljäraverksamhet. Bidrag till projekt inom IKS-verksamheten utgår avkostnaderna. Utskottet biträder propositionens förslag att detta bidrag, sommåste anses generöst, även i fortsättningen skall utgå med samma procentsats.Bidragel kommer därvid i fortsättningen att utgå efter ett något annorlundaberäknat bidragsunderiag än . Ett specialdestinerat bidrag lill kommunaladministration, som motionsförslaget om bidrag till särskilda nämnder ellerbefattningshavare för bevakning av näringslivsfrågor innebär, är utskoitet försin del inte berett alt tillstyrka. Utskoitetavstyrker alltså centerpartimotionen 2562 i nu behandlade delar. I samma motionfinns också ett yrkande om ökad lokal rådgivning från lantbruksnämndernas m.fl. organs sida. Vidare yrkar i den under allmänna motionstidenväckta motionen 1653 att nuvarande stöd till lantbruksföretag skall vidgas tillandra typer av glesbygdsföretag. Debåda yrkandena har behandlats i yttrandet frän jordbruksutskottet. När detgäller behovet av ökad lokal rådgivning erinras i yttrandet om att riksdagenmed anledning av förslag i årets budgetproposition redan har anvisat ökademedel för ändamålet. Det i motionen 1653 framställda yrkandet anserjordbruksutskottel vara i allt väsentligt tillgodosett genom förslagen i denföreliggande propositionen. Som jordbruksutskottet föreslår bör motionerna iförevarande delar inte föranleda någon åtgärd. 1 propositionen introduceras en ny stödform, srörftill företag i glesbygder. Stödformen är avsedd atl ersätta det nuvaranderegionalpolitiska jordbruksstödet, skärgårdsstödet och del stöd tillhemarbete, som inte skall inordnas i den verksamhet som kommer att bedrivas avde regionala stiftelserna för skyddat arbete. Bidrag bör kunna lämnas med högst125 . 1 övrigt är avsikten atl reglerna för det nya stödet skall utformasmed utgångspunkt i de bestämmelser som gäller för de stödformer som slåssamman. Jordbruksutskottetbiträder förslaget om den nya formen av stöd till företag i glesbygder i ovanredovisade delar. gör samma bedömning och övergårdärefter lill vissa för stödet betydelsefulla delfrågor. 1del föregående har redovisats den betydelsefulla roll som länsstyrelserna äravsedda att få vid samordningen av insatserna i glesbygd. AU 1978/79:23 78 iglesbygder bedöms i propositionen till den övervägande delen komma alt gå lillde areella näringarna. Normalt bör därför detta stöd handläggas avlantbruksnämnderna, som därvid förutsätts samråda med andra organ i ärenden sominte berörareella näringar. I vissa fall kan det vara lämpligare atl ärendenahandläggs av något annat länsorgan, l. ex. de regionala utvecklingsfonderna. Fråganom handläggningen av stödet till företag i glesbygder tas upp i motionerna 2555av m. fl. (s) och 2581 av () och (). Motionärerna vill all ärendena skall handläggas av länsstyrelserna. Imotionen 2555 ftamhälls dessutom atl glesbygdsstödet inte bör samordnas medjordbrukspolitiken utan utformas mera från regionala ochsysselsättningspolitiska värderingar. föreslås göra ett uttalande avden innebörden. I motionen 2581 begärs också att de närmare villkoren för dennya stödformen skall underställas . Jordbruksutskotteterinrar i yttrandet om att stödet till lantbruks- resp. skärgärdsföretag harutformats enligt riktlinjer som har godkänts av . Jordbruksutskottethar ingen erinran mot alt regeringen fastställer regler för del nya stödet medutgångspunkt i gällande bestämmelser. Därför avstyrker jordbruksutskottetyrkandet i motionen 2581 om att de nya reglerna bör underställas riksdagen.Jordbruksutskottet anser del inte heller påkallat all gör det imoiionen 2555 begärda uttalandet om att glesbygdsstödet bör vara frislåendefrän jordbrukspolitiken och avstyrker motionen i den delen. propositionen förordade handläggningsordningen tillstyrks avjordbruksutskottet, som också har uppfattningen atl stödet till övervägandedelen kommer an avse areella näringar. Vidare hänvisas lill att lantbruksnämndernahar stor erfarenhet av rådgivning och stöd till ensamföretagare och genom sinaorlsombud har god lokal kännedom och förankring. I överensstämmelse med dettaställningstagande avstyrker jordbruksutskottet motionsyrkandena om attbeslutanderätten beträffande stödärendena genomgående bör tillkommalänsstyrelserna. Arbetsmarknadsutskottetansluter sig till jordbruksutskottets ovan redovisade överväganden ochavstyrker motionerna 2555 och 2581 som proposilionens förslag i deaktuella delarna tillstyrks. Del nuvarande stödet till kommersiell seiviceutgörs av investeringsstöd och driftstöd till dagligvaruhandel och avhemsändningsbidrag lill kommuner. har den övergripandetillsynen över stödverksamheten och beviljar stöd lill dagligvaruhandeln m. m.Verket bislås i stödverksamheten av en särskild glesbygdsnämnd.Hemsändningsbidragen beviljas av länsstyrelserna. Stödel till kommersiellservice finansieras f n. frän anslaget Bidrag till AU 1978/79:23 79 kommersiellservice () resp. det under fonden för läneunderstödupptagna anslaget Lån till investeringar för kommersiell service. Enligtpropositionen ankommer det på regeringen alt besluta om administrationen avstödformen liksom om övriga former av glesbygdsstöd. För kännedomuttalas att ärendena om kommersiell seivice i fortsättningen bör handläggas avlänsstyrelserna. föresläs att kostnaderna för hemsändningsbidrag ochdriftsstöd finansieras från del nya anslaget Åtgärder i glesbygder. Detsärskilda anslaget för län till investeringar för kommersiell service behålls. 1motionerna 2512 av m. fl. (s) och partimotion 2557yrkas avslag på den i propositionen redovisade handläggningsordningen.Ärendena bör, åtminstone t. v., handläggas av . Medel underdelnuvarande särskilda anslaget Bidrag till kommersiell service bör enligtmotionen 2512 anvisas även för /80. Näringsutskottetdelar i sitt yttrande (NU 1978/79:5 y) motionärernas kritiska inställning tillpropositionens förslag och anseralt nuvarande ordning i fråga om anslag förverksamheten och beslut i stödärendena bör bestå. Arbetsmarknadsutskottetvill för sin del anföra följande. Det är angeläget atl glesbygdsinsatsernasamordnas pä länsnivå på grundval av den kommunala och regionala planeringen.Det är på de lokala och regionala nivåerna som man har den bästa kännedomen omförhållandena och problemen liksom om vilka åtgärder som lämpligen bör sättasin. Det är också som framgår av de redovisade tablåerna angelägel alt manförenklar den nuvarande handläggningsordningen. Utskottetbiträder därför propositionens förslag alt stödet även till kommersiell servicei fortsättningen bör handläggas av länsstyrelserna och avstyrker sålunda deaktuella yrkandena i motionerna 2512 och 2557. Som en konsekvens häravavstyrker utskottet yrkandet i motionen 2512 om att det särskilda anslaget tillbidrag till kommersiell service skall bestå. Vad nu sagts innebär inte att mani fortsättningen skall avstå från alt utnyttja den erfarenhet avstödverksamheten som har vunnits inom . Del kan tvärtom varalämpligt att verket behåller ett övergripande ansvar för verksamheten ochmeddelar de anvisningar som kan behövas. Därmed kan också stödet tillglesbygdshandeln samordnas med andra åtgärder frän samhällets sida pådistributionsområdet. Utskottet förutsätter vidare att frågorna samordnas inomregeringens kansli. Industridepartementet bör alltså bereda ärenden på deltaområde i samråd med såsom ansvarigt för dekonsumentpoliliska frågorna. Genomvad här anförts har motionerna på delta område till en del blivit tillgodoseddai sak. Imotionen 2512 av Invar m. fl. (s) begärs vidare ett generösare drifts-och investeringsstöd och att anslaget Bidrag till kommersiell service ienlighet härmed höjs med 2 milj. kr. En höjning med 2 milj. kr. AU 1978/79:23 80 avmedlen för investeringsstöd. Ett generösare driftsstöd begärs också i den underallmänna motionstiden väckta motionen 758 av Hans AIsén m. fl.(s). I denmotionen begärs också en höjning av hemsändningsbidragen. Sistnämndayrkande i motionen 758 om förbättring av hemsändningsbidraget avstyrks avnäringsutskottet. Däremot tillstyrker näringsutskottet de principiellayrkandena i samma motion och i motionen 2512 om generösare riktlinjer fördriftsstödet och atl de ekonomiska resurserna för ändamålet ökas genom atlanslaget Bidrag till kommersiell service - som näringsutskottet förutsätterskall kvarstå - höjs frän 2,5 till 4,5 milj. kr. hävdar attdriftsstödet inte bör vara en stödform som lillämpas bara i undantagsfall ochtillägger alt bidragssystemet måste utformas så, att stödet kan bliverkningsfullt även för butiker med liten omsättning. bördärför fä i uppdrag alt undersöka behovet av driftsstöd på ochöverväga alternativa utformningar av stödel. tilläggernäringsutskottet att statsmakterna på grundval av de närmaste årenserfarenheter bör mer definitivt ange riktlinjer för driftsstödet. 1fråga om investeringsstödet tillstyrker näringsutskottet den i motionen 2512begärda anslagshöjningen frän 8 till 10 milj. kr. för att möjliggöra enstödgivning på generösare grunder än . anser attnuvarande riktlinjer ger en sanktion ät en kraftig geografisk begränsning avstödels användning. anser det angeläget att ansökningarominvesteringsstöd från hela landet kan prövas efter enhetliga grunder. Arbetsmarknadsutskottethar i det föregående bilrätt propositionens förslag atl driftsstödet tillkommersiell service liksom övriga former av glesbygdsstöd bör finansieras fråndet gemensamma anslaget Åtgärder i glesbygder. Arbetsmarknadsutskottetär inve berett att föreslå någon förändring av riktlinjerna fördriftsstödet. Som näringsutskotlet förordat bör emellertid formerna fördriftsstödet ses över med sikte på ett mer verkningsfullt bidragssystem.Regeringen bör underrättas härom. I avvaktan på översynen bör således detnuvarande bidragssystemet gälla. Med detta ställningstagande är det inteaktuellt för utskottet alt föreslå någon anslagshöjning i förhållande tillregeringens förslag till driftsstöd. avstyrker alltsåyrkandena i motionerna 758 och 2542 om generösare driftsstöd och häravföranledd anslagsförstärknmg. Liksomnäringsutskottel avstyrker arbetsmarknadsutskottet yrkandet i motionen 758 omförbättrat hemsändningsbidrag. Närdet gäller lån lill investeringar för kommersiell service tillstyrkerarbetsmarknadsutskoitet liksom näringsutskotlet atl det anvisas ett anslag om10 milj. kr. i stället för. som föreslås i propositionen, 8 milj. kr.Ställningstagandet innebär alt motsvarande anslagsyrkande i motionen 2512tillstyrks. Utskottet återkommer till frågan i avsnittet om anslagsfrågor. Moderatasamlingspartiet begär i motionen 2557 åtgärder för en förbättradtidningsdistribution i glesbygder. Motionärerna hänvisar till att frågan på AU 1978/79:23 81 regeringensuppdrag har utretts av konsumenlmentverket, vars förslag har remissbehandlals. Konsumentverketsförslag går ut på att de omkring 1 000 livsmedelshandlare som är verksammautanför tätorterna och är s. k. B-äterförsäljare skall befrias från den avgiftde erlägger till (Presam) som ombesörjerlösnummerdistribution av tidningar och tidskrifter. Näringsutskottetförklarar sig i yttrandet dela motionärernas uppfattning i saken och anser attriksdagen bör uttala att regeringen möjligt bör förelägga enproposition grundad på förslag. uppfattning bör frågan om tidningsstöd övervägasytteriigare. Utskottet noterar att frågan är under beredning i regeringenskansli. Regeringen bör återkomma med förslag till sedan denna beredningslutförts. Vad utskottet anfört bör regeringen underrättas om. Utskoitet har vid behandlingen ovan av de ipropositionen föreslagna riktlinjerna för åtgärder i glesbygder i huvudsakuppehållit sig vid frågor som aktualiserats i de redovisade motionerna. Iövriga delar lämnar utskottet dessa riktlinjer utan erinran. Inrättandeav tjänst som professor i regionalekonomi I propositionen föreslås att det inrättas en tjänstsom professor i regionalekonomi yid i i är.Förslaget tillstyrks av utbildningsutskottet i ett avgivet yttrande (UbUl978/79:2y). tillstyrker att den nya professuren inrättas. Med deltaställningstagande biträds också yrkandei i den under allmänna motionstidenväckta motionen 1881 av m. fl. (s), vari begärs alt en sådanprofessur skall inrättas. Motionen har med tillstyrkan överiämnals avutbildningsutskottet i samband med yttrandet. Kostnadernaför professuren, , kommer att belasta anslaget Samhällsvetenskapligafakulteterna (). har redan anvisat ett beloppav . under delta anslag för /80 (prop. 1978/79:100,UbU 1978/79:25, rskr 1978/79:244). Som föreslås i utbildningsutskottetsyttrande bör med ändring av det beslutet anvisa ettreservationsanslag av . gör enhemställan härom i det följande. Inriktningenav den regionalpolitiska forskningen I propositionen bereds tillfälle ta delav vad föredragande statsrådet har anfört om inriktningen av denregionalpoliliska forskningen. Därvid behandlas såväl forskningens organisationsom ett regionalpolitiskt 6 1978/79. AU 1978/79:23 82 Föraninitiera och samordna den regionalpoliliska forskningen inrättades den 1 juli1965 expertgruppen för regional utredningsverksamhet (ERU). Expertgruppen harockså lill uppgift an utvärdera effekterna av den regionalpolitiskastödverksamheten. ERUhar alltsedan starten verkat som en kommitté. Med påpekande att ERU inte har deutredande uppgifter som normalt ankommer på en kommitté uttalas i propositionenalt en anpassning bör ske av organisationsformen med bibehållande av nuvaiande flexibilitet. Del anses också önskvärt att ERU:s verksamhet fåren merpermanent karaktär . Kommitténs viktigaste uppgifl skall vara allinitiera och samordna forskning på regionalpolitikens område saml se till atlforskningsresultaten blir kända och tillgängliga för beslutsfattare, planerareoch andra intressenter. Eftersomregionalpolitiken bedrivs i decentraliserade former och regionernas problemvarierar i olika delar av landet föresläs en utbyggnad av ERU:s organisationmed regionala sam verkansgrupper, en i var och en av landets sexhögskoleregioner. Dessa samverkansgrupper väntas bli en betydelsefull länkmellan forskare och planerare pä regional nivå. ERU:snu pågående Ibrskningsetapp skall avslutas . I propositionenlämnas en detaljerad redovisning för ett nytt forskningsprogram, avsett atlvara utgångspunkten för ERU:s arbete . Programmetomfattar sex delprojekt. ChristinaRogestam (c) och () yrkar i moiionen 2578 avslag påproposilionens förslagom organisalion av den regionalpoliliska forskningen. Defrukiar all organisalionen blir tungrodd och överdimensionerad. Vidare riktarde kritik mot forskningsprogrammet. Vadförst gäller frågan om organisalionen av ERU:s egen verksamhet så noterarutskottet att del i propositionen förulskickas vissa förändringar som dock baraantyds. Något förslag kan inte sägas föreligga i den delen. Del torde f. ö.ankomma på regeringen att besluta om de organisatoriska formerna förkommittéernas arbete. Mot vad som konkret förordas i propositionen -bildande avregionala samverkansgrupper - bör enligt utskottets mening finnas föga attinvända. Del bör tvärtom kunna vara av värde alt del skapas en plattform förkontakter och informationsutbyte mellan forskare och planerare på regionalnivå. Provisoriska samverkansgrupper är f ö. i verksamhet . Motionärernaär som nämnts också kritiska mot del presenterade forskningsprogrammet. Detborgasen meraktiv inriktning. Vissa konkreta förslag till forskningsområdenläggs fram i moiionen. Detforskningsprogram som redovisas i propositionen bygger på förslag och idéer somhar kommit fram i de provisoriska regionala samverkansgrupperna med forskareoch planerare, vid diskussioner med arbetsmarknadens parter,forskningsorganisationer och ämbelsverk. föreliggande förslag till nordisktforskningsprogram på området har också beaktats. AU 1978/79:23 83 motbakgrunden härav inte ha anledning alt ifrågasätta forskningsprogrammet somdet har redovisats i propositionen. Med hänvisning till del ovan anfördaavstyrker utskottet moiionen I delta avsnitt behandlar utskottet regeringensanslagsframställningar i propositionen. Framställningarna görs beträffande femanslag på driftbudgeten, flortonde huvudtiteln, industridepartementet ochbeträffande två anslag på kapitalbudgeten, fonden for låneunderstöd. Åtgärder ietableringsfrämjande syfte i vissa län 1977/78Utgift - Reservation 13 000 000 1978/79Anslag 5 500 000' 1979/80Förslag 12 600 000 Från anslaget bestrids f. n. kostnaderna för atlsamordna de regionalpolitiska och sysselsältningspolitiska insatserna på ortersom drabbas av sysselsättningsproblem lill följd av strukturförändringar istål-, teko- och varvsindustrierna. Vissakostnader som f n. bestrids frän detta anslag bör nästa budgetår anvisas underanslaget Åtgärder m. m. i anslutning till länsplanering. Under förevarandeanslag föreslås att medel anvisas för att bekosta verksamheten medproduktsökning m. m. och viss administration. Utskottetlämnar anslagsberäkningen ulan erinran. Det begärda anslaget om 12,6 milj. kr.bör alltså anvisas. Regionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhet 1977/78Utgifl 190 654 796 1978/79 Anslag 273300 000 1979/80 Förslag 423300 000 I Frän anslaget bestrids f n. utgifterna för de iprogrambudgeten för AMS under programmetRegionalpolitiska stödåtgärder upptagna delprogrammen Lokaliseringsbidrag (inkl.avskrivningslån och infriande av statliga garantier för lån ilokaliseringssyfte till rörelsekapital och marknadsföringsåtgärder), Ulbildningsslöd,Introduktionsstöd och Sysselsättningsstöd. AU 1978/79:23 -1-10 000 000 -1-122 300 000 - 13 000 000 Infriande av statlig garanti för lån i lokaliseringssyfte till rörelsekapital m. m. -( 600 000 -t- 700 000 -(10 600 000 -Hl50 000 000 Som nämnts inledningsvis har fastställtflerårsramar för det regionalpolitiska stödel. Den senaste, som löper ut medutgången av juni i är, har successivt vidgats och utgör nu 4,8 miljarder kr.Den täcker den till förlängda perioden den . Ipropositionen föresläs en ny beslutsram om . för femårsperioden1979/80-1983/84. Inom denna totalram beräknas I 500 milj. kr. föravskrivningslån, 200 milj. kr. för ulbildningsslöd, I 000 milj. kr. försysselsätlningsstöd, 200 milj. kr. för stöd enligt offertprincipen och 4 500milj. Liksom lidigareböroutnyltjadedelar av tidigarebeslutsramar få utnyttjas. Delsamma skall gälla om beviljat stöd som inte tas ianspråk av företagen och därför kan återföras till ramen.