bet · G201KU15 · 1978-12-31 00:00:00 — betänkande 1978/79:15 medanledning av propositionen 1978/79:48 om ändring i vallagen (1972:620) m. m.samt motioner 1 propositionen föreslås vissa ändringar ivallagen. F. n. gäller att vallokalerna i regel skall hållas öppna mellan kl.8 och 21 på valdagen. Förslaget innebär att vallokalerna skall stängas istället för 21. Propositionen innehåller vidare bl. a. förslag lill vissaändringar i bestämmelserna om röstning på fartyg. Dessa ändringar syftar tillatt begränsa risken för atl ombordanslällda utestängs från valdeltagande. Denya reglerna är avsedda att tillämpas vid de allmänna valen . Förslageni propositionen bygger på de förslag söm presenteras av 1978 årsvallagskommitté i betänkandet Översyn av vallagen 1 (SOU 1978:64). Väcktmed anledning av propositionen 1 motionen 1978/79:66 av m. (s) hemställs "att avslår ändringen i 9 kap. 1 § vallagen och 23S lagen om kyrkofullmäkligval". I motionen 1977/78:253 av m. (s) hemställs "all beslutar att hos regeringen hemställa om altsådana åtgärder vidtas som syftar till att insamlingar och försäljningar ianslutning till vallokaler upphör i enlighet med vad i motionen anförts". 1motionen 1977/78:314 av () hemställs "att hosregeringen begär au den pariamentariska kom.mitté som tillsatts för översyn avvallagen även bör behandla frågan om ett system med fasta valkretsmandat ochutjämningsmandat vid val till kommunfullmäktige i valkretsindeladekommuner". Imotionen 1977/78:502 av m. fl. (m) hemställs "altriksdagen beslutar anta följande ändring i vallagen (1972:620) 2 kap. 1 §. För val till är riket För val tillriksdag är riket indelat i indelat i 28 valkretsar. Dessa är 29 valkretsar. 1 1978/79. KU 1978/79:15 2 ,, kommun och Lunds kommuner (fyrstadskrei- Bjiivs, Eslövs, , Höga sen)- näs. , , och med undantag av kommuner (fyrsiadskrelsen (val- norra valkreis) krets). Lunds, ----- , ,Staffansiorps, Sveda la, , Veltinge och Ystads kommuner (södra valkrets). I motionen 1977/78:909 av () ochJörgen () hemställs "alt av regeringen begärenutredning om införande av andrahandsröstning". Imotionen 1977/78:1424 av ()och () hemställs "attriksdagen som sin mening ger regeringen lill känna vad som i motionen anförtsrörande en fullföljning av personvals- och valkretsutredningens arbete medvalkretsindelningen". Förslagtill ändringar i vallagen stängning av vallokalerna I propositionen föreslås att vallokal skall slängaskl. 20 i stället för . Vidare föreslås alt vid kyrkofullmäktigevalöppethållandet skall omfatta liden mellan och 20 i ställetför mellan och 21. 1motionen 1978/79:66 av m. fl. (s) yrkas avslag på förslagetlill tidigare stängning av vallokalerna. Motionärerna anför att det finns riskför att valdeltagandet minskar genom den tidigare stängningen. Under en följdav år har vidtagits åtgärder för att underlätta väljarnas möjligheter attrösta. Tanken har inte varit att de ökade möjligheterna att poströsta skulleleda till att andra möjligheter skulle försämras. Motionärernaanför vidare att det gått in i medvetandet att vallokalerna hålls öppna tillkl. En tidigare stängning kan innebära nackdelar för de väljare som villgöra en utflykt på valdagen eller besöka sommarstugan. Även om det är eu fåtalsom röstar efter bör den möjligheten enligt motionärerna finnas kvar. Reglernaom öppethållandet av vallokalerna fick sitt nuvarande sakliga innehåll genomlagändringar inför genomförandel av den gemensamma valdagen (prop.1968:148, KU 1969:50, rskr 1969:411). I del sammanhanget framfördes förslag iriksdagsmotioner om stängning av vallokalerna KU 1978/79:15 3 i stället för . följde emellertid propositionens förslag sominnebar stängning . Sammafråga väcktes på nytt i samband med att gällande vallag antogs . Ipropositionen föreslogs dock ingen ändring i denna del (prop. 1972:105, KU1972:49, rskr 1972:269). Föredragande departementschefen betonade därvidintresset av att bereda väljaren bästa möjliga förutsättningar för atl delta ivalet. Ävenår 1974 och vid 1975/fattade beslut i frågan och ävenvid dessa tillfällen innebar beslutet att gällande ordning behölls. Vid detsenare tillfället framhöll att hänsyn i första hand måste tas tillväljarnas intresse av att kunna delta i valet. Vidare erinras om att en nykategori unga väljare skulle ha rösträtt vid val på grund avsänkningen av rösträttsåldern och alt det förelåg förslag om rösträttför elt stort antal invandrare. Det ansågs mot den bakgrunden inte lämpligt attinför val generellt förkorta tiden för öppethållande i vallokalerna(KU 1975/76:24 s. 4, rskr 1975/76:77). Röstning på fartyg kan enligt gällande bestämmelseranordnas på svenska fartyg i utrikes fart. RSV bestämmer inför varje val påvilka fartyg röstning skall äga rum. Rätt att rösta ombord har den som tillhörbesättningen eller annan personal på fartyget eller är passagerare. Röstningenför börja tidigast den före valdagen och pågå så länge atl avgivnavalsedlar kan beräknas vara RSV till banda dagen före valdagen.Föratt fö rösta ombord skall väljama styrka sin identitet med röstkort, giltigtsvenskt pass eller sjöfartsbok. Föratt underlätta röstning på fartyg föreslås ipropositionen dels atl röstningen skall kunna påbörjas tidigare än f n. (55dagar före valdagen) dels att även andra godkända legitimationshandlingar skallkunna användas för att styrka den röstandes identitet. Förseglingav valkuvert m. m. Enligt gällande valförfatlningar skall i olika fallkuvert och omslag som används vid val liksom valurnor förseglas med sigill.Arbetet med förseglingen är tidskrävande och besväriigl. Sigillen skadasdessutom lätt vid transporter. I propositionen föreslås att vid försegling intelängre lacksigill utan en särskild sorts tejp skall fö användas. Enliglpropositionen bör av vallagen endast framgå att försegling skall ske. skall utföras bör anges av RSV som för bemyndigande atl meddelavissa föreskrifter. 1* 1978/79. KU 1978/79:15 4 För att en registrerad partibeteckning skallåtnjuta skydd vid val skall partiet enligl 5 kap. 8 § vallagen hos centralavalmyndigheten anmäla ett visst antal kandidater för vart och ett av valen. RSVskall genast underrätta den som gjort anmälan, om det finns anledning lillanmärkning mol anmälningshandlingen. Tid skall anges för ändring ochkomplettering av anmälningshandlingen. Därefter skall RSV pröva ärendet. Hardet inte visals all anmäld kandidat givit partiet tillstånd atl anmäla honom,skall hans namn på anmälningshandlingen anses obefintligt. 1 propositionenföreslås att RSV skall kunna bestämma atl anmälan skall göras hos länsstyrelseni stället för lill RSV. skall då om den finner anledning till anmärkningunderrätta den som gör anmälan och ge tid för ändring eller komplettering.Därefter skall prövning, liksom , ske av RSV. Medden föreslagna ordningen förenklas sålunda arbetet med kontrollen ochkompletteringen av personuppgifterna rörande anmälda kandidater. och försäljning i anslutning till vallokaler I motionen 1977/78:253 av m. (s) anförs att Röda korset i samarbete med Svenska scoutrådet. De handikappadesriksförbund (DHR) och () sedan någraår tillbaka anordnat insamlingar vid vallokalerna. 1 motiveringen anförs atlvissa människor känner olust inför insamlingar och att de av den anledningenkänner sig besvärade av att insamlingar förekommer vid vallokalerna. Det harenligt motionärerna framkommit att det finns folk som sagt att de ej gått tillvallokalen av den anledningen atl de känt sig tvingade att ge bidrag.Motionärerna anför vidare att trots insamlingarnas positiva sidor invändningarbör göras mol förekomsten av dessa. Handikapporganisationernas behov avekonomiska bidrag för de värdefulla insatser de gör för de handikappade bordetillgodoses genom att samhället tar ett större ansvar. Därigenom skulleinsamlingar av här aktuellt slag ej behöva tillgripas. Motionärerna anser attinga insamlingar eller försäljningar, som kan ha negaliv inverkan påvaldeltagandet, bör få förekomma vid vallokalerna eller deras närhet. 1 vallagen (1972:620) finns bl. a. föreskrifterrörande vallokaler. Enligt 9 kap. 6 § skall kommunen tillhandahålla lämpligavallokaler. I 8 kap. 11 §föreskrivs följande beträffande ordningsfrågor. II § Den som uppehåller sig i röstningslokaleneller utrymme därintill är skyldig att rätta sig efter de föreskrifter som valförrättare ellerröstmottagare KU 1978/79:15 5 meddelarför alt trygga röstningens genomförande. Uppstår oordning som ej kan avstyras,har valförrätlaren eller röslmottagaren rätt att avbryta röstningen. Avbrytesröstning i vallokal, skall valurna förseglas under minsl två olika sigill samtom möjligt ställas i säkert förvar. När röstningen återupplages, skallvalförrätlaren visa de närvarande att förseglingen är obruten. Avbrytesröstning på postanstall, hos utlandsmyndighet eller på fartyg, skall mottagnaytterkuverl under avbrottet förvaras på betryggande sätt. Talfår ej hållas i röstningslokal eller i anslutande utrymme. Ej heller förtryckta eller skrivna upprop sättas upp eller delas ut till väljarna på sådanplats. Bestämmelser rörande insamling eller försäljning påallmän plats återfinns i allmänna ordningsstadgan (SFS 1956:617). eller försäljning på allmän plats ges av lokal polismyndighet. Enligtinhämtad uppgift från kanslichefen vid har såväl DHR som HCK under år 1977beslutat att icke delta i någon valdagsinsamling till förmån förhandikappverksamhet. vid valdag kommer dessaorganisationer således inte att medverka i. Frånpresstjänsten vid Svenska röda korset har inhämtats att denna organisationtillsammans med Svenska scoutrådet sökt erforderiiga tillstånd tillvaldagsinsamling 1979. Denna insamling avser stöd till kontaktverksamhet förunga och gamla. I mofionen 1977/78:502 av m. (m) hemställs "att beslutar om följande ändring i vallagen(1972:620) 2 kap. 1 §. För val till är riket För val till är riket indelati 28 valkretsar. Dessa är indelat i 29 valkretsar. ,, kommun och Lunds kommuner (fyrstadskrei- Bjuvs, Eslövs, , Hö- sen), ganäs. , , och med undantag av kommuner (fyrstadskretsen (val- norra valkrets) krets). , , , Lunds, ----- , ,, Sveda la, , Veltinge och Ystads kommuner (södra valkrets). KU 1978/79:15 6 En sådan ändring av valkretsindelningen i Malmöhuslän svarar mot det förslag som presenterats av Personvals- och valkretsutredningeni betänkandet Personval- och valkretsindelning (SOU 1977:94). Motionärernaanför alt förslaget leder till en indelning i valkretsar inom somär ändamålsenlig. Imotionen 1977/78:1424av011eSvensson(s)och ArneGadd(s)hemställs "atlriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsrörande en fullföljning av personvals- och valkretsutredningens arbete medvalkretsindelningen". Motionärernaanför att bättre förutsättningar för en nära kontakt mellan väljare och valdaständigt är angelägna. Enligl motionärerna skapar majoritetsval ienmansvalkretsar särskilt goda förutsättningar härför. Ett sådant valsystemtillgodoser också bättre än det nuvarande kravet på regeringsdugligamajoriteter i . Med ett bevarat proportionellt valsystem kan mindrevalkretsar ses som ett steg i riktning mot en situation där förutsättningarnaför goda kontakter mellan väljarna och valda och för regeringsdugligamajoriteter är bättre än f. n. Personvals- och valkretsutredningen har i sittbetänkande presenterat två alternativa valkretsindelningar. Enligt ell avalternativen skulle landet delas in i 54 valkretsar. Reservanterna (s) iutredningen har begärt ytterligare utredning av valkretsindelningen innanställning tas till hur valkretsarna skall utformas . Enligt motionärernabör dessa fortsatta överväganden komma till stånd och ske med utgångspunkt iden av utredningen presenterade indelningen i 54 valkretsar. Valkretsindelningen vid riksdagsvalen regleras delsi regeringsformen, dels i vallagen (1972:620). 1 regeringsformen (3 kap. 6 §)finns de grundläggande stadgandenaatl riket skall vara uppdelat i valkretsarför val till samt att 310 av mandat skall vara s. k. fastavalkretsmandat. 1 vallagen finns bestämmelserna rörande valkretsarna i 2 kap.Valkretsarna förtecknas i 2 kap. 1 §. Enligt detta lagrum skall riket varaindelat i 28 valkretsar. Dessa framgår av tabell 1 i vilken även redovisasantalet röstberättigade vid riksdagsvalet , förändring samtantalet mandat som tillfallit resp. valkrets. Av tabellen kan även utläsas hurutjämningsmandaten påverkat relationen mellan antalet röstberättigade i resp.valkrets och mandatantalet. KU 1978/79:15 Tabell 1 Röstberättigade vid riksdagsvalet ,valkretsvis -1- 42 969 -1- 9 255 -h 8 247 -1- 11 904 -1- 9 078 -1- 5 455 -¥ 2 089 -1- 4 158 -1- 9 664 -1- 5 352 -1- 12 180 -1- 5 951 -1- 12 970 -1- 4 967 -1- 8 582 -1- 6 183 -1- 7 508 -1- 10 549 -1- 9 095 -1- 7 345 -1- 4 373 -1- 9 182 är sedan 1921 års valrältsreformuppdelat på två valkretsar. , , och kommunerbildar tillsammans den s. k. fyrstadskretsen medan övriga kommuner i länetingår i valkrets. Båda dessa valkretsar består sedankommunindelningsreformen genomfördes av geografiskt icke sammanhängandeområden. Personvals- och valkretsutredningen tillkalladesunderår 1974 med uppgift att överväga möjligheterna att förstärkapersonvalsinslaget inom det proportionella valsystem som tillämpas fr. o. m.1970 års val, utarbeta förslag till en ny valkretsindelning bl. a. syftandetill mindre valkretsar än de f n. största KU 1978/79:15 8 samtgenomföra analyser av simulerade val med majoritetsvalsystem. hademed anledning av motioner anhållit hos Kungl. Maj:t omsådana undersökningar på grundval av 1968 och röstsiffror. Iutredningsuppdraget ingick att undersökningarna även skulle omfatta 1973 årsriksdagsval. Utredningenavlämnade sitt betänkande Personval- och valkretsindelning (SOU1977:94). I betänkandet föreslås en uppdelning av de största valkretsarna.Stockholms kommuns nuvarande valkrets föreslås uppdelad i tre nya valkretsar.Även i föreslås tre valkretsar. uppdelas i tvåvalkretsar. I föreslår utredningen alt fyrstadskrelsen ochlänsvalkretsen ersätts av tre nya valkretsar. kommun utgör enligtförslaget en egen valkrets medan länet i övrigt delas upp i en nordlig och ensydlig valkreis. Därigenom erhålls även i geografisktsammanhängande valkretsar. Förslaget till valkretsindelning i länet framgår avfigur I. Utredningensförslag innebär en indelning av landet i 34 valkretsar med 10 mandat i"modellvalkrelsen". En alternativ indelning med 54 valkretsar och 5mandat i normalfallet förkastas med hänsyn till atl antalet utjämnings-mandalmed ett sådant alternativ skulle bli otillräckligt för atl garantera ettriksproportionelll valresultat. I en reservation begär tre ledamöter (s) altindelningen i valkretsar bör övervägas ytterligare innan ställning läs tillfrågan. Utredningenredovisar i en bilaga hur ett majoritetsvalsystem med enmansvalkretsar skulleha fungerat vid val och hur valresultatet skulle kunna påverkas avolika grad av samverkan mellan olika partier. Utjämningsmandati de kommunala valen I motionen 1977/78:314 av ()föreslås alt den parlamentariska kommitté som tillsatts för översyn av vallagenäven bör behandla frågan om ett system med fasta valkretsmandat och utjämningsmandatvid val till kommunfullmäktige i valkretsindelade kommuner. Imotionen anförs att ett nytt valsystem för val till landstingen tillämpades vid1976 års val. Det nya systemet innebär av 9/10 av mandaten i varje landsting ärfasta valkrelsmandal. De återstående mandaten är utjämnings-mandal som användsför att utjämna de avvikelser från ett landstingspro-portionelll rikligtvalresultat som kan uppslå vid fördelningen av de fasta valkretsmandaten.Endast parti som erhållit minst 3 96 av rösterna i hela landstingskommunendeltar i mandatfördelningen. Någonmotsvarande förändring vidlogs till val inte beträffande valen tillkommunfullmäktige. Delta innebär bl. a. att den s. k. småpartispärren ikommunerna varierar med valkretsindelningen. KU 1978/79:15 Figur1 Valkretsindelningen i lån enligt personvals- ochvalkretsui-redningens förstag 1 fO , w -,\ 19 ,-... 3, - ''-. '- Södra v.lkrctsen rösternasom krävs för att erhålla mandat i fullmäktige varierar med antalet mandat ivalkretsen. Enligl ell exempel som anförs i motionen var den faktiska spärren iStockholms kommuns största valkrets val . Enligt motionen hardet efter såväl 1973 som val kunnat konstateras att det i vissa fallblivit en annan majoritet i kommunfullmäktige än vad som motsvaras avröstfördelningen mellan partierna. KU 1978/79:15 10 Nuvarandeordning m. m. Enligt vallagen (1972:620 2 kap. 9 §) skall kommunför val av kommunfullmäktige indelas i valkretsar om del i kommunen finns flerän 24 000 röstberättigade invånare eller om kommunfullmäktige har minst 51ledamöter. Om antalet invånare i kommunen överstiger 6 000 får kommunenindelas i valkretsar. Annan kommun får indelas i valkretsar endast omsynnerliga skäl föreligger på grund av kommunens särskilt betydandeutsträckning eller liknande förhållanden. Valkreisfår inte göras mindre än atl den tilldelas minst 15 mandat. 1 den mån det kanske ulan olägenhet skall valkretsindelningen också utformas så alt antaletmandat blir lika fördelat mellan valkretsarna. Samtligamandat i kommunfullmäktigevalen besätts sålunda med kandidater valda ivalkretsarna. Någon särskild s. k. småpartispärr finns ej. Frågan om utjämningsmandat i de kommunala valenbehandlades av kommunalvalskommittén. Kommittén föreslog i sitt belänkandeKommunala val (SOU 1971:4) att ett system med utjämningsmandat skulle införasvid såväl landstings- som kommunfullmäktigevalen. Ipropositionen 1975:101 i vilken det nu gällande valsystemet för landstingenföreslogs anförde departementschefen emellertid att valsystemet i kommunalvalenredan då uppfyllde de krav på proportionalitet som rimligen kunde ställas. Hanbegränsade sig därför till att föreslå att minimiantalet mandat för valkretsökades från 10 lill 15, vilket skulle ge en ännu starkare garanti förproportionaliteten. Propositionen, vilken föregåtts av en överenskommelsemellan de fyra största riksdagspartierna, antogs av . Fråganom utjämningsmandat i kommunfullmäktigevalen aktualiserades vid 1976/77 årsriksmöte i fiera motioner (m, fp, vpk). I sitt enhälliga och av riksdagengodkända betänkande anförde konstilulionsutskottel (KU 1976/ 77:23) bl.a.: förslag alt införa ettsyslem med utjämningsmandat och småpartispärr även för kommunfullmäktigevalensvidkommande ledde inte till lagstiftning. Departementschefen ansåg inyssnämnda proposition, att valsystemet i dessa val redan fyllde högt ställdakrav på proportionalitet. Som en ytterligare förstärkning av proportionalitetenföreslog han att minimiantalet mandal per valkreis ökades från tio lillfemlon. Dessa ståndpunktstaganden innefattades i den lidigare nämnda partiöverenskommelsen.I antogs följaktligen propositionen i dessa delar med slor majorilet. Riksdagenharså sent som 1975 ställt sig bakom den ordning som gäller för valen tillkommunfullmäktige. Den bättre garanti för proportionaliteten som därigenom tillskapatsär ägnad att ytteriigare förstärka det representativa systemet i kommunerna.Med endast ett vals erfarenhet anser utskottet det vara för tidigt atl på nyttutreda frågorna om utjämningsmandat och småpartispärr vidkommunfullmäktigevalen. KU 1978/79:15 11 1 samband med behandlingen av förslaget till nykommunallag(prop. 1975/ 76:187) avstyrkte konstilutionsutskotlel (KU1976/77:25) ånyo ett motionsyrkande (vpk) syftande bl. a. till ett nytt valsystemi kommunerna. Utskottet hänvisade lill det tidigare nämnda betänkandet ochriksdagen följde utskottets förslag. vallagskommitté tillkallades den 3 januari1978 för atl göra en översyn av vallagen. Kommittén, som är parlamentarisktsammansatt, har i ett delbetänkande Översyn av vallagen 1 (SOU1978:64) lagt fram vissa förslag med sikte på au ev. ändringar i vallagen skallkunna tillämpas vid de allmänna valen 1979. Flertalet av dessa har tagits upp ipropositionen 1977/78:48. Avsikten är att kommitténs arbete i övrigt skallredovisas i ett slutbetänkande, som enligt arbetsplanen skall vara klart år1980. Blandde frågor som tas upp i utredningens direktiv ingår inte frågan om ett ändratvalsystem i de primärkommunala valen. I motionen 1977/78:909 av () ochJörgen () anförs i motiveringen att en småparlispärr vid riksdagsvalär nödvändig för alt få en funktionsduglig riksdag och motverka risker för altsmå partier får ett orimligt stort infiylande. medför docksmåpartispärren klara demokratiska nackdelar. Motionärernaanför att småpartispärren leder lill att mindre partier missgynnas, dels genomatt de riskerar att bli helt orepresenierade, dels genom alt tveksamma väljareav taktiska skäl frestas atl rösta på större partier, som de vet säkert kommerin i . Medelt system med andrahandsröstning skulle enligt motionärerna övertygelse, intetaktiska bedömningar, kunna få avgöra alla människors röstande. Riksdagenskulle bättre återspegla folkviljan. Enligt motionärerna är det även möjligtatl förena ell system med andrahandsröstning med personval. Som exempel påländer där personval kombinerats med andrahandsröstning nämner motionärernaAustralien och . Personvals- och valkretsulredningen hade enliglsina direktiv inte au närmare utreda möjligheterna att införaandrahandsröstning. I sitt betänkande Personval och valkretsindelning (SOU 1977:94)anför utredningen au dess förslag enligt direktiven skulle ligga inom ramen fördel riksproportio- KU 1978/79:15 12 nellavalsystem som infördes . Av denna anledning hade utredningen intesett sig ha anledning att närmare överväga olika former av alternativröstningsom diskuterades i den allmänna debatten under arbetets gång. belänkande finns en genomgång av personvals-inslaget iolika länders valsystem. Bland de valsystem som analyseras närmare finns det imotionen nämnda systemet i (s. 124-131). Valsystemet i byggerpå majoriietsvalsprincipen och logs därför inte alls upp av personvals- ochvalkretsutredningen i dess arbete. Utskottet behandlar i delta betänkande delspropositionen 1978/79:48 om ändring i vallagen (1972:620) m. m., dels motionermed anknytning till vallagen och valförfarandet. Ipropositionen föreslås alt vallokalerna skall slängas lidigare än f.n., dvs. i stället för . Vidare föreslås vissa förändringar ireglerna för röstning på fartyg. Röstningen föreslås börja tidigast den 55:edagen före valdagen i stället för som den före valdagen.För alt få rösta ombord på svenskt fartyg i utrikes fart krävs enligt gällanderegler alt väljaren skall styrka sin identitet med röstkort, giltigt svensktpass eller sjöfartsbok. För att underiäua röstningen på fartyg föreslås ipropositionen att även annan giltig identitetshandling skall godkännas. Ipropositionen föreslås också att förseglingen med sigill av valkuvert ochomslag skall ersättas med försegling med en särskild tejp, som sedan ett par åranvänts vid försöksverksamhet inom postverket. Enligl propositionen visar depraktiska erfarenheterna och särskilda prov, som utförts av bl. a. statenskriminaltekniska laboratorium, all försegling med den ifrågavarande tejpen frånsäkerhetssynpunkt är jämbördig med försegling med sigill. Ipropositionen föreslås slutligen alt den anmälan av kandidater, som krävs förregistrering av partibeteckning (5 kap. 8 och 9 §§ vallagen), skall kunna göraslill länsstyrelserna i stället för till centrala valmyndigheten (RSV). Genomatt RSV ges möjlighet att delegera detta anmälningsförfarande till länsstyrelsernakan arbetsbesparingaroch bättre samordning med valsedelsbeställningarnauppnås. Förslageni propositionen grundar sig på de förslag som lagts fram av 1978 årsvallagskommilté i delbetänkandet Översyn av vallagen 1 (SOU 1978:64). De nyabestämmelserna avses bli tillämpade fr. o. m. Imotionen 1978/79:66 av m. fl. (s) yrkas avslag påpropositionens förslag alt vallokalerna skall stängas lidigare än f. n. Imotionen anförs att det finns risk för alt valdeltagandet minskar genom denlidigare stängningen. Utskolielfår för sin del anföra följande. Reglerna om vallokalernas öppethållande ficksill nuvarande sakliga innehåll genom lagändringar år KU 1978/79:15 13 1969inför genomförandet av den gemensamma valdagen.