bet · G201SoU1 · 1978-12-31 00:00:00 — 1 den nämnda skriften har också innehållet i de trepunkterna i viss utsträckning utvecklats (se s. 17-18 i skriften). Avbetydelse för att få lill stånd en yiteriigare precisering av innehållet imålformuleringarna för förskolan är ell initiativ som tagits . Inomutbildningsdepartementet har nämligen tillsatts en arbetsgrupp som skall beredafrågor rörande normbildning och normöverföring i skolan. Arbetsgruppen harinte fått några särskilda direktiv för sitt arbete men en i anslutning lillgruppens tillsättande utarbetad promemoria innehåller bl. a. följande. Gruppenskall utgå från de grundläggande och gemensamma värderingar som gäller i vårtdemokratiska samhälle. Gruppen skall försöka konkretisera vad dessa värderingarinnebär och se om det är möjligl att uppnå en enhetlig syn och ett gemensamt handlingsmönsternär det gäller alt förmedla grundvärderingarna i förskola, skola ochfritidsverksamhet. 1 gruppen ingår bl. a. en förskollärare och enfritidspedagog. Medbeaktande av del arbete som sålunda ankommer på den nämnda normgruppen anserulskollel alt del inte är påkallat med något initiativ med anledningav den tidigare väckta motionen 1977/ 78:1109 av ()och () i motsvarande del; motionärerna vill att arbetsplanen förförskolan, som hitintills utkommit i fyra delar, skall kompletteras medriktlinjer för förskolans personlighetspå-verkande~verksamhet. Utskottet villhär nämna alt ulskoitet har inhämtat atl kommer atl vararepresenterad i en expertgrupp som knyts till normgruppen. Motionärernai nämnda motion, 1977/78:1109, vill också att i sin arbetsplanskall ge ut en lemadel om språkträning och lek med bokstäver och ord. Redani förskolepropositionen (1973:136 s. 76) underströks starkt vikten av altförskolan utnyttjas till alt utveckla barns språk. Frågan om förskolebarnensinlärning och vidareutveckling bl. a. på det språkliga området har också i vissutsträckning uppmärksammats i en av de delar i arbetsplanen som hitintillsgells ul i arbetsplanen (del 2 Vi lär av varandra). Vidare har utskotieiinhämtat all kommer atl ge ut en del i SoU 1978/79:1 20 arbetsplanen,som har arbetstiteln , samvaro och språk. Pågrund av det anförda anser ulskotlel all inte heller i här aktuellt avseenderiksdagen bör vidta någon åtgärd med anledning av molionen 1977/ 78:1109. Rekryteringenav män till barnomsorgen 1 olika sammanhang har betonats vikten av atl flermän rekryteras till tjänster inom barnomsorgen. 1 della syfte har sedan 1971pågått försök med viss form av könskvotering lill förskollärarutbildningen.Sedan frågan senare uppmärksammats i propositionen 1976/77:76 om utbildning avförskollärare och fritidspedagoger m. m. och i samband med riksdagsbehandlingenav propositionen (UbU 1976/77:29), uppdrog regeringen åtjämslälldhelskom-mitlén att närmare studera de erfarenheter som vunnits avbedriven försöksverksamhet vidantagning lill förskollärarulbildning ijämförelse med andra könsmässigt ensidiga utbildningar, där liknandeantagningsbesläm-melser inte använts,och att komma in med förslag lill åtgärderi syfte alt nå en jämnare könsfördelning i förskollärar- ochfrilidspedagogulbildningarna. lade kommittén fram en delrapport somvisar hur den hitintills tillämpade inlagningsmetoden faktiskt har fungerat. Enslutlig utvärdering samt förslag på åtgärder för alt få fler män tillförskollärar- och fritidspeda-gogulbildning skall överiämnas lill regeringen ibörjan av 1979. Pågrund av del anförda anser ulskoliet att någon åtgärd med anledningav motionen 1977/78:1499 i här aktuell del inte är erforderlig. Frågan om föräldrasamverkan betonades redan av 1968års barnslugeulredning och underdel fortsatta arbelet med förskolereformen.Undertiden därefter har frågan tilldragit sig en ökad uppmärksamhet. 1 skriftenOm förskolan som gett ul betonas bl. a. viktenav föräldrarnas medverkan i förskolan. Där understryks alt föräldrar och personalhar gemensamt ansvar för atl barnen skall fä del så bra som möjligt. Dettainnebär atl föräldrarnas deltagande i förskolans verksamhet måsle bygga påmedansvar och delaktighet. Samarbetetbehövs på två plan, dels i vad avser det enskilda barnet,dels i ett störreperspektiv i föräldragrupper eller föräldraorganisationer som arbetar med atlgenerellt förbättra förskolans och fritidshemmens situation i stort. Socialstyrelsengav ut en tidning - Föräldrarna behövs - för att stimuleradiskussioner omkring föräldrarnas roll i förskolan. Dessutom harsocialstyrelsen startat ell utvecklingsarbete för all ytteriigare stimuleraföräldrarnas dellagande i barnomsorgen. planerar atluppmärksamma föräldraföreningarnas verksamhet. Del är även viktigt altdel sker ett samarbete mellan å ena sidan förskola SoU 1978/79:1 21 ellerfritidshem och å andra sidan de förtroendevalda i kommunen som fattar depolitiska besluten om barnomsorgen och de personer inom den kommunalaförvaltningen som skall verkställa besluten. 1 ovan nämndaskrift Om förskolan (s. 58) tas även detta samarbete upp till diskussion. Detframhålls i sammanhanget bl. a. att förskolan i så stor utsträckning sommöjligt själv bör organisera och administrera sin verksamhel, medverka vidintagning av barn, handha sin ekonomi etc. 1 stället för att varadetaljplanerad, kan den ekonomiska budgeten förden enskilda förskolan ha formenav ramanslag som kan utnyttjas efter beslul av personalen i samråd medföräldrar och barn. Dådet gäller spörsmålet om på vad sätt förtroendevalda mera aktivt bör engagerasig i arbetet inom förskola och fritidshem har olika lösningar aktualiserats.Bl. a. pågår på olika håll försök med institutionsstyrelser. En annan möjlighetär atl man genotn de sociala dislriklsnämnderna lär en ökad medverkan av deförtroendevalda. Också andra lösningar har nämnts. Med beaktande av alt detankommer på den förra årel tillsalla kommunaldemokratiska kommittén (direktiv:se Kommilléberättelsen 1978 del 11 s. 401) att kartlägga och utvärdera denverksamhel med lokala organ av angivel slag som förekommer anser sigutskottet inte i delta sammanhang böra göra några särskilda uttalanden i ämnet. Inteheller då det gäller övriga här berörda samverkansfrågor finns del enligtutskottets mening anledning till något initiativ. försöks-ochutvecklingsarbete pågår bl. a. inom familjestödsutredningen, och i överensstämmelsemed vad tidigare anförls ankommer del på att också i häraktuellt avseende löpande ge information till kommuner om rön som är avbetydelse för utvecklingen av barnomsorgen. Med det anförda avstyrker utskottetmolionen /78:1499 i molsvarande del. 1della sammanhang lar utskottet också upp den i samma molion aktualiseradefrågan om all i ökad utsträckning bereda pensionärer och skolungdomar lilirällealt göra insatser inom barnomsorgen. Denöppna förskolan har berörts i ett tidigare avsnitt. 1 överensstämmelse med vaddär ullalats kan den öppna förskolan bli av betydelse bl. a. som ettkontaktcentrum för barnfamiljer och andra i bostadsområdet (se ävenSocialstyrelsens faktablad nr 2/76). Om den öppna förskolan fär en sådan funktionkan man samlidigl nå del i molionen angivna syftet att även låta personer sominte tillhör den anställda personalen eller är föräldrar medverka ibarnomsorgen. Även i den vanliga förskolan bör del enligt utskottets meningfinnas utrymme för alt låta andra än föräldrar bistå den anställda personalenmed uppgifter inom verksamheten, något som i några fall sker ,exempelvis genom pryo-verksamheten. Initiativ i sådanl hänseende bör las pådel lokala planet. Självfallet måste medverkan i barnomsorgen av angivel slagplaneras i nära samarbete med de anställda på de olika institutionerna. Somframhålls i ett avsnitt om samarbete i bostadsområdet i skriftOm förskolan (s. 59) har låg personaltäthet och andra SoU 1978/79:1 22 omständighetersåsom platsbrisl och täta personalbylen försvårat förskolans möjligheter lillsamarbete utåt. Det anförs vidare atl i en väl utbyggd barnomsorgsverksamhetlokaliserad till närmiljön förskolans möjligheteratt samarbeta med övrigamänniskor och verksamheter i bostadsområde bör öka och alt redan nu förskolanspersonal är medveten om vikten av samverkan utåt. Ulskotlel finner det isammanhanget angeläget framhålla att möjligheterna all inom barnomsorgen fäbistånd av personer som inte tillhör den fasia personalen inte lär tas tillintäkt för atl låta ansvaret för barnen i ökad utsträckning överläs av personersom saknar erforderiig utbildning för uppgiften. Motionen 1977/78:1499 påkallarinte heller i här aktuellt avseende någon åtgärd. Per () vill i motionen 1977/78:710 ha ettförbud mol tryckimpregnering av lekredskap. Han framhåller i motionen att sågott som samtliga lekredskap bl. a. på offentliga lekplatser och i förskolorfär ett rötskydd av medel som innehåller klorfenoler, krom eller arsenik, vilkaämnen kan förorsaka förgiftningar, cancer och fosterskador liksom genetiskaskador. Molionären pekar också på den fara som kan ligga däri atl tryckimpregneratvirke används lill eldning på lekplatser genom atl bl. a. giftiga dioxinerutvecklas då klorfenoler upphettas. 1ett tidigare avsnitt har redovisats de yttranden som inkommit över motionen (s.8-11). Av yttrandena framgår atl del är klart olämpligt att tryckimpregneratvirke används till eldning på sådant sätt som motionären beskriver.Socialstyrelsen har emellertid förklarat att myndigheten vid en revidering avden skrift med vägledande information på området som myndigheten gett ut skallframhålla förgifiningsriskerna. Varken innehållet i ellerprodukikontrollnämndens yttrande ger stöd för att det är erforderligt med ettförbud mol tryckimpregnering för atl undvika sådana risker som molionärenpåtalat. Utskottet faster vid denna bedömning särskilt avseende vid vadproduktkontrollnämnden anförl, nämligen bl. a. att registreringen förtryckimpregneringspreparat som innehåller klorfenol återkallats och atlnämnden enligt gällande föreskrifter har all följa och fatta beslut i frågorsom tas upp i molionen. Underhänvisning till det anförda avslyrker utskottet motionen 1977/ 78:710. 1. beträffande uibyggnadsplanering m. m. förbarnomsorgen alt avslår molionen 1977/78:1499 i molsvarande del, 2. beträffande kö- och intagningssyslem atl riksdagenavslår molionen 1977/78:328, 3. beträffande statsbidragssystemet alt riksdagenavslår motionen 1977/78:550, molionen 1977/78:722 och molionen 1977/ SoU 1978/79:1 23 4. belräffande hänsynstagande lill efterfrågan på visstillsynsform atl avslår motionen 1977/78:1499 i motsvarande del, 5. beträffande storiek och förläggning av enheter inombarnomsorgen alt avslår motionen 1977/78:1499 i motsvarande del, 6. beträffande s. k. öppna förskolor att riksdagenavslår molionen 1977/78:1499 i motsvarande del, 7. belräffande samarbete mellan familjedaghem ochförskola atl avslår motionen 1977/78:1499 i molsvarande del, 8. belräffande viss form av familjedaghemsverksamhelalt avslår molionen 1977/78:720, 9. belräffande arbetsplanen för förskolan atlriksdagen avslår molionen 1977/78:1109, 10. belräffande rekryteringen av män till barnomsorgenatl avslår molionen 1977/78:1499 i molsvarande del, 11. belräffande vissa samverkansfrågor att riksdagenavslår motionen 1977/78:1499 i motsvarande del, 12. beträffande tryckimpregnering av lekredskap attriksdagen avslår molionen 1977/78:710, 13. beträffande frågor om barnomsorgen i den mån deinte behandlas under mom. 1-12 atl avslår molionen 1977/78:1499 imolsvarande del. Närvarande:Göran (), (), (), (),(), (), (), (), (), (). (), iVärmdö (m), () och (). SoU 1978/79:1 24 , , , , och (samtliga s) har avgivit följandesärskilda yttrande beträffande motionen 1977/78:1499 i vad den avserutbyggnadsplanering m. m. (betänkandet s. 11-13): 1 en socialdemokratisk partimotion (1977/78:332)som väcktes under den allmänna motionstiden framhölls med skärpa viklen av atlkommunerna planerar sin barnomsorgsulbyggnad så att del i riksdagsbeslutet 1976uppställda målet om full behovstäckning inom den närmaste tioårsperioden kanuppnås (yrkandet 1). Motionärerna anförde bl. a. atl det krävs inte bara enförbättrad planeringsmetodik -en sådan kan åstadkommas genom det arbete somutförs av planeringsgruppen för barnomsorg - ulan framför allt en konkretpolitisk vilja både från statens och kommunernas sida. En sådan framstod som änmer nödvändig - anförde molionärerna - i ljuset av erfarenheterna frångenomförandet av det första delmålet, nämligen 100 000 nya platser i daghem och50 000 nya platser i fritidshem . 1en reservation lill utskottets budgelbelänkande (SoU 1977/ 78:25 s.74) anslöt sig de socialdemokratiska ledamöterna i ulskoitet lill de synpunklersom anförts i motionen. Vidare anförde dessa ledamöter följande. Utskotiei anser således att det är nödvändigt alten samlad behovsbedömning och utbyggnadsplan arbetas fram för den fortsattautbyggnaden av barnomsorgen fram lill målet full behovstäckning. Planen, somockså bör innefatta en bedömning av personalbehov och erforderiigautbildningsinsatser liksom en värdering av olika instrument för attsäkerställa att målet nås. bör framtas genom överläggningar med Svenska kommunförbundetoch föreläggas senast vid nästa . bör i enlighethärmed begära riktlinjer för denna utbyggnad. I sammanhanget vill utskottetframhålla alt frågan om barnomsorgens finansiering bör lösas genom enuppräkning av utgående statsbidrag för verksamheten. Socialdemokraterna har ikommunalekonomiska utredningen föreslagit atl bidragen räknas upp så att deläcker 3/4 av kommunens kostnader för barnomsorgen. innebär allkommunerna i princip fär täckning för personalkostnaderna. De socialdemokratiska ledamöterna föreslog atlriksdagen bl. a. med bifall lill den ovan nämnda molionen skulle ge regeringentill känna vad utskottet anfört. Dåvår syn på den här aktuella frågan således kommit lill klart ullryck i eltbetänkande som avgivits framställer vi inte något särskiltyrkande i förevarande sammanhang.