bet · G201SoU26 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av i propositionen 1978/79:100 gjorda framställningar inomsocialdepartementets verksamhetsområde såvitt gäller ungdomsvård ochnykterhetsvård m. m. jämte motioner I betänkandet behandlas regeringens i propositionen1978/79:100 bilaga 8 () framlagda förslag om anslag m. m.för /80 underavsniiten I. Ungdomsvård m. m. och J.Nykterhetsvård m. m. jämte elva motioner. 1.Ungdomsvård m. m. Ungdomsvårdsskolorna: Driftkostnader m. fl. Regeringen har underpunkterna I l-I 4 (s. 165-170) föreslagit (1l)all lill Ungdomsvårdsskolorna: Driftkostnader för budgetåret1979/80 anvisar ett förslagsanslag av , (I2) all till Ungdomsvårdsskolorna: Engångsanskaffning av inventarierm. m. för /80 anvisar ett reservationsanslag av , (I3) att till Ungdomsvårdsskolorna: Personalutbildning för budgetåret1979/80 anvisar ett reservationsanslag av I , (I4) att till Ersättningar till kommunerna för hjälp lill utländskamedborgare, flyktingar m. m. för /80 anvisar ett förslagsanslagav . I motionen 1978/79:712 av m, fl. (s, c) hemställs all hos regeringen anhåller 1. all en översyn av personaldimensionering vidungdomsvårdsskolorna görs, 2. alt hänsyn därvid tas till socialstyrelsensäskanden beträffande inrättande av tjänster vid ungdomsvårdsskolorna ochfinansiering av verksamheten. 1 motionen 1978/79:712 av m. (s, c) yrkas dels att det skall göras en översyn av personaldimensioneringenvid ungdomsvårdsskolorna, dels att hänsyn därvid bör tas till socialstyrelsensäskanden om tjänster vid skolorna och om finansiering av verksamheten. 1 1978/79. SoU 1978/79:26 2 Motionärerna anför bl. a. att ungdomsvårdsskolornafått ett allt svårare klientel. Detta har medfört ett ökat inslag av våld påskolorna. Personalen räcker inte lill. Ungdomsvårdsskolorna har inte fått deresurser som krävs för att ge de intagna adekvat vård. På vissa skolor tvingasman låsa in eleverna på grund av den otillräckliga bemanningen. Inteheller har man fåll den ytterligare psykologexperlis som begärts. Mankan vissertigen konstatera att det i årets budgetproposition liksom iföregående års föreslås en medelsanvisning som inte ger utrymme för denrelativt betydande personalökning till ungdomsvårdsskolorna som begärts avsocialstyrelsen. Verksamheten vid ungdomsvårdsskolorna har över huvud lagetinte tillförts några egentliga förstärkningar . Delta sammanhängerdelvis med den ändrade inställningen till institutionsvården, varigenomöppnare vårdformer och olika försöksverksamheter fått ett allt större utrymme.Ett annat skäl har varit all ungdomsvårdsskolornas verksamhet berörts av den imånga år arbetande socialulredningen. Skolornas framlid har därför längeframstått som oviss. De begränsade resurser som ungdomsvårdsskolorna nödgatsarbeta med har utan tvivel medfört att effektiviteten iverksamheten på många håll blivit nedsatt. Utskottet vill med anledning däravframhålla alt del är nödvändigt att utvecklingen följs med uppmärksamhet så attinte vården försämras allvarligt i kvalitativt avseende. Regeringen beräknasemellertid lägga fram förslag till en ny sociallagsliftning som berörskolorna, I anslutning därtill pågår förhandlingar om att överförahuvudmannaskapet för ungdomsvårdsskolorna från staten till landstingskommuneroch vissa primärkommuner. Under dessa förhållanden är utskottet inte berettall nu tillstyrka en sådan översyn rörande personaldimensioneringen vidungdomsvårdsskolorna som motionärerna föreslår. Utskottet avstyrker därförmotionen 1978/79:712, Medelsberäkningeni propositionen såvitt avser anslagen under avsnittet Ungdomsvård m, m, (I l-I4) föranleder ingen erinran från utskottets sida. 1. beträffande personaltätheten påungdomsvårdsskolorna att avslår motionen 1978/79:712, 2. att till Ungdomsvårdsskolorna:Driftkostnader för /80 anvisar ett förslagsanslag av 158 962 000kr., 3. alt till Ungdomsvårdsskolorna:Engångsanskaffning av inventarier m. m. för /80 anvisar ettreservationsanslag av , 4. att till Ungdomsvårdsskolorna:Personalutbildning för /80 anvisar ett reservationsanslag av 1270 0(X) kr., 5. alt till Ersättningar till kommunerna förhjälp till utländska medborgare, flyktingar m. m. för /80anvisar ett förslagsanslag av . SoU 1978/79:26 3 2.Nykterhetsvård m. m. Statens vårdanstalter för alkoholmissbrukare: Driftkostnader m. fl. anslag.Regeringen har under punkterna J 1-J 9 (s. 175-192) föreslagit (J1) att till Statens vårdanstalter för alkoholmissbrukare:Driftkostnader för /80 anvisar ett förslagsanslag av 43 919 000kr., (J2) att lill Statens vårdanstalter för alkoholmissbrukare: Utrustningm. m. för /80 anvisar ett reservationsanslag av , (J3) alt lill Bidrag lill anordnande av vårdanstalter och inackorderingshemm. m. för /80 anvisar ett reservationsanslag av , (J4) alt godkänner de i propositionen förordade ändringarna i grundernaför bidrag lill driftkostnader vid vårdanstalter för alkoholmissbrukare m, m,samt lill Bidrag till driften av vårdanstalter och inackorderingshem m, m. /80 anvisar ett förslagsanslag av , (J5) all till Bidrag lill kommunala nykterhelsnämnder m. m. /80 anvisar ett förslagsanslag av ,, (J6) alt till Utbildning och samverkan inom nyklerhelsvården /80 anvisar ett reservationsanslag av , (J7) att lill Bidrag lill organisationer m. m. för / 80anvisar ett anslag av , (J8) att lill Upplysning och information på alkoholområdet /80 anvisar ett reservationsanslag av , (J9) att lill Uppdragsforskning i alkoholfrågan för /80anvisar ett reservationsanslag av . I motionen 1978/79:600 av m. fl. (s)hemställs att beslutar 1. godkänna de riktlinjer för en treårig verksamhet påmissbruksområdet som föreslagits i motionen, 2. godkänna de riktlinjer m. m. för information imissbruksfrågorna som föreslagits i motionen, 3. som sin mening ge regeringen lill känna vad somanförts i motionen om skolans verksamhet på missbruksområdel, 4. som sin mening ge regeringen lill känna vad somanförts i motionen om försöks- och utvecklingsarbete inom missbruksområdel, 5. som sin mening ge regeringen lill känna vad somanförts i motionen om utvärdering m. m. av försöksverksamhet medtillnyklringsenheler. SoU 1978/79:26 4 6. som sin mening ge regeringen till känna vad somanförts i motionen om missbruksforskningen, 7. till Bidrag till anordnande av vårdanstalter ochinackorderingshem m, m, för /80 under femte huvudtiteln anvisaett i förhållande lill regeringens förslag med . 8. till Bidrag lill kommunala nykterhetsnämnder m. m.för /80 under femte huvudtiteln anvisa ett i förhållande lillregeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av 213 800 000kr., 9. lill Utbildning och samverkan inom nyklerhelsvårdenför /80 under femte huvudtiteln anvisa ett i förhållande tillregeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av 3 050 000kr., 10. lill Bidrag till organisationer m. m. /80 under femte huvudtiteln anvisa ett i förhållande tillregeringens förslag med . förhöjt anslag av , 11. till Upplysning och information på alkoholområdetför /80 under femte huvudtiteln anvisa ett i förhållande lillregeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av 13 350 000kr., 12. lill Bidrag till socialt arbete och information iarbetslivet för /80 under femte huvudtiteln anvisa ettförslagsanslag av , I motionen 1978/79:711 av () ochBernt Ekinge (fp) hemställs att hos regeringen hemställer om skyndsamutredning av de problem som är förknippade med langning av alkohol tillungdomar , I motionen 1978/79:1258 av () ochMargareta () hemställs att hos regeringen begär en utredningoch kartläggning av alkoholbrukets samhällsekonomiska konsekvenser. I motionen 1978/79:1271 av ()och () hemställs alt till Lyckebyskolan i /80 anvisar . I motionen 1978/79:1274 av () ochGunnar i (c) hemställs att beslutar att underanslagsposten J 8 Upplysning och information på alkoholområdet anvisa 4,5 milj.kr. till för fortsalt upplysning i alkoholfrågorna. 1 motionen 1978/79:1819 av () ochIngegerd () hemställs alt 1. beslutaratt under /80 anordningsbidrag skall lämnas till 60 nya platser i kommunala inackorderingshem för alkoholmissbrukare, 2. tillBidrag lill anordnande av vårdanstalter och inackorderingshem m. m. anvisar ett reservationsanslag på . SoU 1978/79:26 5 1 motionen 1978/79:1820 av () ochArne () hemställs att anhåller att regeringen uppdrar åtberörda myndigheter all i enlighet med vad ,som i motionen anförts 1, skyndsamtvidta erforderliga åtgärder för att skydda barn och ungdom mot alkoholens skadeverkningar, 2, med kraft bekämpa"langningen" av alkoholhaltiga drycker, I motionen 1978/79:1829 av () ochElver () hemställs att hos regeringen anhåller attregeringen noga följer alkoholkonsumtionens utveckling mot bakgrundav målsättning om minskad total alkoholkonsumtion, I motionen 1978/79:1838 av () ochSven () hemställs 1, altriksdagen på budget under punkten J 7 Bidrag lill organisationer m. m, anvisar ett i förhållande till departementschefens förslag med . ökat anslag på , 2. attriksdagen uttalar att av anslagen under punkt J 7 . skall reserveras/avdelas för De kristna samfundens nykterhetsrörelse (DKSN), 1 motionen 1978/79:1843 av () ochMaj Pehrsson () hemställs 1, att hos regeringen begäran förslagutarbetas till vårdprogramunderlag för missbruksvården, 2, all beslutar all utbildning av personalför missbruksvården inom arbetsmarknadsutbildningens ram skall få pågå intillutgången av /80 inom en ram av 2 milj, kr,, 3, all begär att regeringen lägger fram enplan för en integrering av institutionsvården. Del råder i vårt land en bred politisk enighet omde principiella målen för alkoholpolitiken. I detta sammanhang vill utskotteterinra om vad statsmakterna i detta hänseende uttalat . godkända belänkande SkU 1975/76:64 (s. 4) anförde skatteulskolletföljande: Utskottet finner det angeläget att starktunderstryka behovet av en genomgripande alkoholpolitisk reform. Del är därvidenligt utskottets uppfattning av stort värde att alkoholfrågorna ifortsättningen infogas i sill sammanhang och all ett klart mål uppställs för enflerårig insats syftande lill alt begränsa den totala, alltför högaalkoholkonsumtionen och lill alt komma lill rätta med alkoholmissbruket. I propositionen 1976/77:108 om alkoholpolitikenanförde socialministern bl. a. följande (s. 16 ff.): 1* 1978/79. SoU 1978/79:26 6 Jag lägger här fram förslag till åtgärder somsyftar lill en sådan begränsning av den totala alkoholkonsumtionen som kanbidra till att alkoholmissbruket trängs tillbaka och alkoholskadorna därmedmotverkas. Insatserav detta slag kan dock få genomslagskraft först på något längresikt. Det bör vidare understrykas alt en utveckling i den riktning som jagförordar tillfälligt kan avbrytas, varvid nya åtgärder får prövas. Mot dennabakgrund har jag funnit all någon i fråga om mängd och lid bestämd plan för ensänkning av alkoholkonsumtionen inle är möjlig. Föralt komma lill rätta med alkoholmissbruket är del nödvändigt all upprätthållavissa restriktioner i handeln med alkoholdrycker. Alkoholfrågan måste vidaresältas in i sill sociala och samhällspoliliska sammanhang och åtgärder vidtaspå en mängd områden i syfte att nedbringa alkoholkonsumtion och alkoholskador.En socialt ansvarsfull politik som syftar till alt skapa trygghet och välfärdför alla människor ökar förutsättningarna att komma lill rätta medalkoholmissbruket. Jag vill framhålla attalkoholpolitiska strävanden måste kompletteras med insatser för vård ochrehabilitering av alkoholmissbrukare, Eftersom alkoholmissbruket ofta harsin orsak i sociala förhållanden bör det i första hand angripas med i vid mening socialpolitiska insatser. Det man vill sätta in som specifikt alkoholpoliliskt måste ses som ett komplement lill andra åtgärder som syfiar till alt förbättra förhållandena inom arbetslivet, skolan, familjelivet, boendel och fritidsutnytljandel, Vidareinnebär kraven på solidaritet mellan samhällsmedlemmarna behov av störreinlevelse och engagemang för all skapa möjlighet för människor all stödjavarandra och förhindra ulslagning. Konkret har de medfört att en ökad tonvikthar lagts på förändringar i den enskildes miljö, dvs, inom arbets-,utbildnings-, boende- och fritidsmiljön, I sitt av godkända betänkande SkU1976/77:40 med anledning av propositionen anförde skatteutskottet (s. 74) attdet inte fanns skäl ändra utskottets tidigare uttalade målsättning.Skatteutskottet anförde i sammanhanget: Enligt utskottets bedömning föreligger del inlenågon motsättning mellan den av utskottet formulerade och av såvälsocialministern som vissa motionärer godtagna målsättningen föralkoholpolitiken och de övriga yrkandena i frågan, mer än vad gäller kraven påpreciserade delmål för sänkning av alkoholkonsumtionen. För att kunna sänka dentotala alkoholkonsumtionen torde fordras samordning av flera insatser.Utskottet vill här peka på behovet av information, på utnyttjandet avprissätlningsinstru-menlet och på en övervakning av hur konsumtionen av dryckermed olika alkoholhall inbördes kan styras. Det är inte utskottets uppgift attnärmare precisera behövliga insatser för att under en följd av år begränsa dentotala alkoholkonsumtionen, utan utskottet utgår ifrån att detta blir enuppgifi för , I fråga om narkotikamissbruket uttaladedepartementschefen i propositionen 1977/78:105 om åtgärder motnarkotikamissbruket följande (s, 30): Grundvalen för kampen mot narkotikamissbruket måstevara att samhället inte kan godta något annat bruk av narkotika än del som ärmedicinskt motiverat. Allt annat bruk är missbruk och måste med kraft bekämpas. SoU 1978/79:26 7 1 samhällets alkoholpoliliska program är delövergripande målet all begränsa tolalkonsumlionen av alkohol. Kampen motnarkotikamissbruket får inle begränsas lill alt enbart minska dess förekomst,ulan måste syfta lill alt eliminera missbruket. Narkotikamissbruket kan aldrigaccepteras som en del av vår kultur. Denna målsättning accepterades av såvälsocialutskottet som (SoU 1977/78:36 s, 4, rskr 1977/78:363), Enighetråder sålunda om de långsikliga målen för kampen mot missbruk av alkohol ochnarkotika. Däremot finns i viss utsträckning olika meningar om vilka konkretaåtgärder som bör vidtas från statsmakternas sida för att målen skall nås. Imotionen 1978/79:600 av m, fl, (s) förespråkas i tio punkter ettbrett upplagt Ireårsprogram för åtgärder på missbruksområdet. Kostnaderna förprogrammet beräknas till 100 milj. kr,, varav 32 milj. kr, under budgetåret1979/80. Åtgärder föreslås på följande områden. Information i skolan. Information och uppföljande aktiviteter hosfolkrörelser. Stöd till socialt arbete och information iarbetslivet. Stöd lill alkoholfri icke-kommersiellnöjesverksamhei, Stöd lill kommunala insatser i särskilt utsattaungdomsmiljöer, Förstärkta rehabiliteringsinsatser föralkoholskadade m, fl, Försök med nya vård- och behandlingsmetoder inomöppenvården och vid inackorderingshem för alkoholmissbrukare, Försök med särskilda projekt för samverkan mellanden sociala vården och landslingens vårdområden. Utvärderingoch dokumentation samt utbildningsverksamhet. Utökning med 100 platser i inackorderingshem. Utskottet delar motionärernas grundläggandeuppfattning alt del är angelägel att åtgärder kommer lill stånd på de angivnaområdena, i många avseenden i enlighet med vad motionärerna föreslår.Socialstyrelsens nämnd för alkoholfrågor, som inrättades ,har emellertid numera det centrala ansvaret för den statliga alkoholpolitiken.Nämnden skall enligt instruktion (1967:606, efter ändringaromtryckt 1977:988) bl. a. ta initiativ lill åtgärder på del alkoholpoliliskaområdet. Utskottet kan visseriigen beklaga att nämnden inledningsvis haft vissasvårigheter alt komma i gång med verksamheten i full omfattning men utgår frånatt nämnden i fortsättningen kommer att kunna fungera på det sätt somförutsatts av vid behandlingen av propositionen 1976/77:108 omalkoholpolitiken. I nämndens uppgifter ingår bl. a. all förbereda socialstyrelsensställningstaganden i frågor som rör alkoholpolitiken och att ta initiativ tillåtgärder med alkoholpolitisk anknytning (se samma prop. s. 33-35). Nämndenskall även verka för att alkoholpolitiska insatser samordnas med varandra ochmed insatser på angränsande områden. Omfattande åtgärder av del slag somföreslås i den nu aktuella motionen kräver ett grundligt SoU 1978/79:26 8 förberedelsearbeteoch de bör därför i princip beredas av nämnden. Nämndens utredning ochbedömning av dylika förslag bör således finnas tillgängliga när haratt la ställning lill frågan om eventuella anslagshöjningar. I den mån vad somanförs i motionen bör föranleda vidare åtgärder förutsätter utskottet efter vederbörlig beredning lar erforderiigainitiativ härtill. Någon åtgärd från sida är därför inte påkallad.Utskottet behandlar i följande avsnitt de olika delförslag som framlagts imotionen 1978/79:600 och anför därvid en rad skäl som talar mot ett bifall lilldessa yrkanden. Ienlighet med del anförda avstyrker utskottet motionen 1978/79:600 yrkandet 1. Som allmän bakgrund lill behandlingen av ett antalmotionsyrkanden lämnar utskollel hären redovisning förbi. a. olika utredningarpå missbruksområdet. har som ovan nämnts det centrala ansvaret för denstatliga alkoholpolitiken. Dentill knutna delegationen för social forskning svarar förbedömning och samordning av forskningsprojekt inom den sociala sektorn.Delegationen kan också initiera projekt. Från anslaget A 3 undersocialhuvudtiteln finansieras ett stort antal forsknings- och utvecklingsprojektrörande bl, a, nykterhets- och narkomanvård. (APU), vars förslag låg till grund för den framlagdapropositionen om alkoholpolitiken, lät utföra vissa sociologiska studier omalkoholbruket, om alkoholinformationen m. m. Utredningen sammanställde ocksåsvenska och internationella forskningsresultat, statistiska uppgifter m, m, Iutredningens slutbetänkande Alkoholpolitik (SOU 1974:90-93) redovisas ettomfattande bakgrundsmaterial rörande bl. a. bruket av alkohol och desskonsekvenser i olika avseenden. Ocksåslutrapporten från det s. k. NyS-projeklet, vilket närmare berörs på s, 12,innehåller en redovisning av alkoholkonsumtionens och missbrukets beräknadeomfattning. Den1977 tillsatta utredningen (S 1977:04) om narkotikamissbrukets omfattningarbetar f n, med alt göra en kartläggning av narkotikamissbrukets omfattning isyfie att skapa underlag bl, a, för beslut om olika vård- ochbehandlingsinsatser för merelablerade missbrukare. Utredningen skall också göraen bredare kartläggning i syfte all få förbättrat underiag för beslut om olikaförebyggande insatser för barn och ungdom, Ienlighet med beslut har vidare inrättats tre nyaprofessurer i alkoholforskning, varav två med samhällsvetenskaplig inriktning. Slutligenskall erinras om socialutredningens slutbetänkande (SOU 1977:40) Socialtjänstoch socialförsäkringslillägg, vilket kommer att läggas till grund fören proposition med förslag om genomgripande förändringar avsociallagsliflningen. SoU 1978/79:26 9 Med hänsyn lill de uppgifter som ankommer på nämndenför alkoholfrågor och på delegationen för social forskning anser utskottet detinte motiverat att går in på någon närmare prövning av frågan om deli enlighet med vad som föreslås! motionen 1978/79:1258 av () ochMargareta () bör tillsättas en utredning om alkoholbrukels samhällsekonomiskakonsekvenser. Utskottet kan inle heller tillstyrka motionen 1978/ 79:1829 avHans Lindblad () och (), vari anförs all regeringen bör följaalkoholkonsumtionens utveckling mot bakgrund av riksdagensmålsättning om minskad total alkoholkonsumtion. Del lar nämligen anses vara ensjälvklar uppgift såväl för regeringen som för alkoholpolitiska nämnden attfortlöpande följa utvecklingen på området och då så befinns påkallat vidtaåtgärder. Utskottet avstyrker således motionerna 1978/79:1258 och 1978/79:1829. I motionerna 1978/79:711 av ()och () och 1978/79:1820 av () och () las upp problemen med langning av alkohol till minderåriga saml vissa andrafrågor om hur alkoholmissbruket hos barn och ungdom skall kunna begränsas. Närdel gäller missbruk hos barn och ungdom har sociala centralnämnden i varjekommun det primära ansvaret för all åtgärder kommer till stånd, såväl på detindividuella som på del allmänt förebyggande planet. Detta följer avbarnavårdslagen. Delbör också i sammanhanget erinras om del numera etablerade BPS-samarbetet(Barnavårdsnämnd-Skola-Polis), där man på del lokala planet kan la upp bl, a.problem med langning till ungdom lill diskussion och samråd. Enligt ettcirkulär (1970:513, ändrat 1976:598, jfr Råd och anvisningar frånsocialstyrelsen nr 23 /1971, samt brottsförebyggande rådet. Rapport 1976:2)till , , samt olika lokalamyndigheter bör del i kommunerna finnas särskilda samarbetsorgan mellan framförallt , skola och polis. Syftet är att samordna resurserna förall främja barns och ungdoms ulveckling och för att motverka brottslighet ochmissanpassning. Man skall verka för alt samarbetet på fältet sker i lämpligaformer med bl. a. uppsökande verksamhet saml information i barna- ochungdomsvårdande frågor. , och rikspolisstyrelsenskall efter samråd med brottsförebyggande rådet och efter hörande av lämna råd och anvisningar. Dådet gäller informationssidan finns skäl erinra om all särskilda medel anslåsför information till ungdom om missbruksproblemen. Medlen fördelas av statensungdomsråd. Vidare fördelar vissa medel från allmännaarvsfonden lill försök med fritidsverksamhet för ungdom. Information förekommerockså inom skolans ram. Påskolans område pågår visst utredningsarbete som kan bli av betydelse för allmotverka alkoholbruket hos barn och ungdom. Regeringen har t. ex. beslutat alldet skall tillkallas en utredningsman med uppgifi all utreda frågan omutbyggnad av kontaktverksamheten mellan hemmen och skolan. SoU 1978/79:26 10 finnsockså en till knuten arbetsgrupp kring normbildningoch normöverföring i skolan. Arbetsgruppen har lagt fram endebattskrift, "Skolan skall fostra". Slutligen kan nämnas elevvårdskommittén(U 1978:06), som skall dels se över skolans sociala uppgifter, dels undersökamöjligheterna lill samverkan mellan de olika samhälleliga organ som ärengagerade i barn- och ungdomsverksamhet. Ulskolletdelar motionärernas uppfattning all langning av alkohol lill minderåriga är ettallvarligt problem som måste mötas med kraftfulla åtgärder. Åtgärderna böremellertid i första hand kunna komma till stånd genom de organ som i enlighetmed det sagda har ansvaret på det lokala planet. Ulskollet vill här särskillerinra om del lidigare nämnda BPS-samarbelel. 1 den mån så visar sigerforderligl bör efter samråd medsystembolaget la initiativ lill särskilda insatser. Någon åtgärd från riksdagenssida är enligt utskottets mening inle påkallad. Utskottet avstyrker såledesmotionerna 1978/79:711 och 1978/ 79:1820. I motionen 1978/79:600 av m. fi. (s) tasupp bl. a. frågor om vilka riktlinjer som bör gälla för samhällets informationpå missbruksområdel (yrkandena 2 och 3) och om ökade satsningar på information(yrkandet Vidbehandlingen av propositionen om alkoholpolitiken enades man i huvudsak om vissmålsättning för informationen (prop. 1976/77:108 s, 23 och SkU 1976/77:40 s,75), Denna målsättning innebär att informationen skall sälta inmissbruksproblemen i deras sociala sammanhang och vidga medvetenheten om allmänniskors sociala svårigheter måste mötas med öppenhet och vilja lillsolidariska insatser. Den skall också medverka till en sådan förändring i synenpå dem som har skadats genom missbruket att deras delaktighet i densamhälleliga gemenskapen tryggas. Informationen bör understryka riskerna förskadeverkningar och betona vikten av helnykterhet under uppväxtåren, i trafikenoch i arbetslivet. Informationen bör till stor del avse ungdomen men inteensidigt inriktas på denna. Ansvaret för den övervägande delen av informationenskall vila på folkrörelserna, som bör ges resurser härför, Skatieuiskoitettillfogade, i anslutning lill lidigare uttalanden, all informationen ocksåborde inriktas på att förändra och begränsa det traditionella bruket avalkohol. Vadmotionärerna anför i fråga om riktlinjer för informationen överensstämmerenligt utskottets mening väl med vad lidigare uttalat.