bet · G201TU28 · 1978-12-31 00:00:00 — I det alternativ därlimmertransporten sker med lastbil frånavlägg vid skogs- eller landsväg direkt till industrin, krävs ett vitt förgrenatvägsystem särskilt i flodsystemets övre delar. För all bunlflottningsalternativetskall kunna genomföras fordras en ur kraftverkssynpunkthelt utbyggd älv. Detta förhållande råder i Fax- och Fjällsjöälvarna och kommer, om genomförs, au även omfatta . Någonutbyggnad av vägnätet krävs ej utöver vad gällerför löstimmerfloilningen, dåframtransporien till älven kan ske på samma säui bägge notiningsaliernaiiven. För atl kunna göra en jämförande studieöver transportsystemens energiförbrukning, frånavverkning till användningsindustri, erfordras en meromfattande kartläggning av de olika systemens totalauppbyggnad. Framför allt gäller det utbyggnad av järnvägsierminaleroch vägar i flodsystemets övre del, samt fördelningenav timmer från älvens, respektive järnvägens slut lill skogsindustrier utanför , fördelningsierminaleroch vidare-transporter. Energiförbrukningenför dessa, myckel osäkra, faktorer har i fortsättningen av detta remissvar ej behandlats.Energisparkommittén har Som undertag för sin jämförande energiförbrukningsstudieanvänt den förde tre transportsystemen direkt jämförbara sträckan . En liknande studie som den som här redovisas lörÅngermanälvens flodsystem, har tidigare gjorts för Indalsälven.Detta arbete har utförts av , och frän Skogshögskolani . Den transportsträcka sombehandlades i denna undersökning gällde -. Timmeriransporierna i flodsystem sker huvudsakligen på ett färdiguibyggi järnvägssystemliknande del som skisserar i sin motion. TU1978/79:28 11 Jämförande av transportsystemens energiförbrukning Förhållandet mellan järnvägstransportoch lastbilstransport antages i denna studie ha stora likheter med förhållandet sområder på sträckan . Den detaljerade studie som där gjorts visar alt lastbilstransport av timmer (27kWh/ton) blev ungefär 1,6 gånger mer energikrävandeän järnvägstransport. Normala jämförelsesiffror mellan lasibil- och järnvägstransporterbrukar vara 7-8 gånger högre energiförbrukningför lastbilsalternalivet. De faktorersom i delta fall minskar förhållandet är de för järnvägsallernaiivei nödvändiga omlastningar och rangeringar. Med ledning av dessa siffror torde förhällandetmellan lastbil- och järnvägstransporter i flodsystem inte vara mindre än 1,6, troligen någotstörre. 1buninoltningsaliernaiivet ingår följande energikrävandemoment: Ilyftningav landlagrai virke, Hjälpbogsering med småbåtar. Elförbrukning förbelysning, uppvärmning av personalulrymmen o. dyl. Vid studierna i Indalsälvenblev energiförbrukningen ibunlfloltningsal-ternativet (4 kWh/ton). Konkurrerande alternativ - lastbils-och järnvägstransporter- använder 4,3respektive 6,8 gånger mer. Energisparkommitténhar i detta yttrande vall atl korrigera dessa förhållanden något. Det antagande som gjordes i au timmerbuntarnas lägesenergi kan tillgodogöras vid vinschningsarbetet förbi kraftverken ärsåvitt kan bedömaännu endast en teoretisk beräkning och inte någoti praktiken fungerande system. Detta börsåledes utprovas och kan i framlidenutgöra en stor potentiell besparingsmöjlighet. Med dessa korrigeringar gjorda och med hänsyn tagel till de för aktuella antalet kraftverk blir energiförbrukningens jämförelsesiffra förbuntflottning (10 kWh/ton). Motsvarande siffror blir för järnvägstransporter 17 kWh/ton och för lastbilstransporter 27 kWh/ton. Utöver de ovan nämnda limmertransporlsysiemen finns elt fungerandetransportsystem, lösiimmerfioltning. Denna flotlning är ur energisynpunkt vad gäller transportarbetet de minst energikrävande systemet. Del som gör alt löstimmerfloilningenhar dåligt konkurrensförhållande till övriga system ärden elkrafisförlusi som görs genom den vattenföring förbi kraftverken som erfordras, samtdet sjunktimmer som täpper för kraftverkens intagsgrindar. Tillsammans förorsakar dessa faktorer en elkrafisförlusi på40-65 miljoner kWh/år. Ur energiförbrukningssynpunkl har funnit att förhållandet mellan de i motionupptagna limmertransporl-systemen i torde vara i storleksordningarna: Buntflottningca 10 kWh/ton Järnvägstransportca 20 kWh/ton Lastbilstransportca 35 kWh/ton. Det osäkra förhållandel som råder beträffandetillgång på olja och el gör all det även ur energihushållningssynpunkl kan varaav stort intresse att en utredning startas som tar upp övergripandesamhälleliga aspekter på energisnåla limmeriransporter från inlandetsavverkningsområden till kustlandets industriområden. Energisparkommillénspreliminära siffror visar således all ur energihushållningssynpunkl ärbuniflottning den lämpligaste iransportme-toden. Många andra samhällsintressenbör dock vägas in för atl en helhetsbild över timmertransporterna skallerhållas. Deitaökarytterligare motiven föratt starta den ovannämndasamhällsekonomiska utredningen. SkogsbruketsMotoriransportkommitié får härmed anföra: Detsynes lämpligt all den av motionärerna föreslagna utredningen kommer tillstånd. En sådan bör omfatta allatänkbara transportsäit: Lösflottning,buniflotining, järnvägstransport och landsvägstransport saml kombinationer avdessa. Vidarebör den behandla problemen fömisäitningslösi såväl företagsekonomiskt somsamhällsekonomiskt. lämpligast att utredningen sker regionalt under enlänsstyrelses ledning, förslagsvis i , vilkenredan vidtagit vissa förberedelser i samråd med intressenterna ifloltningsföreningen och handelskammaren. GOTAB 62271 Slocictiolnl 1979