bet · G201SkU11 · 1978-12-31 00:00:00 — betänkande 1978/79:11 medanledning av motioner om vissa frågor rörande företagsbeskattningen m. m. Idetta betänkande behandlas motionerna 1977/78:409 av m. fl. (m) varihemställs att uttalaratt regeringen i samband med propositionen pågrundval av företagsskatteberedningens slutbetänkande beaktar behovet avresultatutjämning; 1977/78:511 av () vari hemställsatt hos regeringen begär ändring av bestämmelserna så att uppfinningfår upptagas till sitt allmänna saluvärde som ingångsvärde när rörelsepåbörjas; 1977/78:512 av m. fi. (m) varihemställs att beslutar att ge regeringen till känna vad i motionenanförts rörande undanröjande av beskattningen av levande inventarier så längesom den skattskyldige inte genom avyttring tillgodogör sig någon värdetillväxt; 1977/78:1685 av () vari hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts beträffande kortare avskrivningslider för värmepumpar. Frågornastidigare behandling m. m. Vid sin behandling av olika motioner påföretagsbeskattningens område har utskottet i allmänhetavstyrkt de framställda yrkandena med hänvisning till att de behandladefrågorna ingått i företagsskatteberedningens utredningsuppdrag. Såkonstaterade utskottet i sitt av godkända betänkande SkU 1976/77:27att det huvudsakliga syftet med då framställda utredningskrav angåendeinrättande av ett företagskonto för jord-och skogsbruket redan vartillgodosett. Med anledning av ett yrkande om utredning av uppfinnaresmöjligheter till avdrag för kostnader anförde utskottet attberedningen givetvis borde ta upp även sådana detaljfrågor, varför någon åtgärdfrån sida inte kunde anses påkallad. Frågan om värderingen av lagerav djur i jordbruk behandlades i utskottets av godkända betänkande1976/77:31. Utskottet anförde att det ingick i beredningens uppdrag att taställning till eventuella ändringar i varulagervärderingsreglerna, varförutskottet förutsatte att beredningen skulle pröva även denna fråga. Företagsskatteberedningenhar numera avlämnat sitt slutbetänkande Beskattning av företag (SOU 1977:86).Betänkandet har remissbehandlats och I 1978/79. SkU 1978/79:11 2 deframlagda förslagen övervägs f n. inom budgetdepartementet. Fråganom resultatuijämning vid beskattningen har varit en av huvuduppgifterna förberedningen. Beredningen har ansett att skattemässig resultatutjämning skallvara möjlig för alla företag och att reglerna härom bör utformas så att de intepå ett omotiverat sätl avgör valet av företagsform. En riktpunkt förberedningen har varit att det totala utrymmet för bildandet av obeskattadereserver bör vara i stort sett oförändrat. Beredningensförslag innebär bl. a. att företagen i räkenskaperna skall lå sätta av ettbelopp som motsvarar 2096 av lönesumman till en fri resultatutjämningsfond.Procenttalet 20 motsvarar närmare 1596 av lönekostnaderna inklusivearbetsgivaravgifter. Inkomst av jordbruksfastighet eller rörelse likställs föregenföretagarnas del med lön så till vida att avsättning får ske med 1596 avinkomsten före schablonavdrag för egenavgifter. Avsättningen skall återförastill beskattning nästföljande beskattningsår. Förslaget om enresultatutjämningsfond kombineras med att rätlen till nedskrivning av lagerändras från nuvarande 6096 till 4596. Möjlighetenatt bilda skattekrediter genom avskrivning på maskiner och andra inventarierbehålls. Beredningen föreslår en avskrivningsmetod som är gemensam för allarörelseidkare och som i stort utformats som den nuvarande s. k.räkenskapsenliga avskrivningen. Aktiebolagens möjligheter att göra avsättningartill investeringsfond utökas dock från 40 till 5096 av årsvinsten. Samtidigtföreslås att egenföretagare skall få rätt att göra avdrag för avsättning allmän investeringsreserv enligt ett system som konstruerats medinvesteringsfondssystemet som förebild. Förslaget innebär att egenföretagareskall få reservera högst 5096 av inkomsten av förvärvskällan för framlida investeringar,underhåll av byggnader m. m. och att reserverna skall tas i anspråk för deavsedda ändamålen . 1 annat fall återförs reserven till beskattningjämte ett tillägg av 3096. Beträffandejordbruksfastigheter kan nämnas att nuvarande möjligheter att göra avsättningtill skogskonto inte berörs av beredningens förslag. Fråganom värdering av lager av djur i jordbruk tas också upp av beredningen. Enligtgällande regler i punkt 1 femte stycket av anvisningarna till 41 §kommunalskattelagen (1928:370) får djuriagret'i princip inte tas upp till lägrebelopp än 4096 av de värden som fastställer för olika slag avdjur i skilda åldersgrupper på grundval av genomsnittspriserna på dessadjurslag närmast före året företaxeringsåret. Om sådant värde inte fastställts, t. ex. i fråga om särskiltdyrbara avelsdjur, får djuren tas upp till lägst 4096 av allmänna saluvärdet(anvisningar taxering: RSV Dt 1977:7). Beredningenkonstaterar att reglerna angående beräkning av intäkt av rörelse och jordbrukverkar så att den nominella värdetillväxt som lagret är utsatt för på grund avallmän prisstegring blir föremål för beskattning. Delta sker i samband medavyttringen av lagertillgångarna. Beträffande lager av djur i jordbruketbeskattas emellertid värdetillväxten successivt även om SkU 1978/79:11 3 djureninte försäljs, eftersom lagervärderingen sker med utgångspunkt i de genomsnittsprisersom fastställer. 1 takt med inflationen skrivs således värdetav djurlagret upp, vilket leder till att orealiserade vinster beskattas, ominte ytterligare nedskrivning kan göras. Inom jordbruksnäringen har dessaeffekter av lagervärderingsreglerna kritiserats mot bakgrund av de storaprisökningar som förekommit . Enligtberedningens uppfattning är situationen beträffande värderingen av lager avdjur i viss mån speciell. Den del av djuriagret som utgörs av slambesättningenmed rekryteringsunderlag har nämligen mera karaktär av anläggningstillgång änlager. Dessa djur är således inte,i första hand avsedda för snabb omsättning ijordbruket utan får närmast ses som producerande enheter av inventariekaraktär.Detta förhållande motiverar att särskilda regler bör få tillämpas vidvärderingen av ifrågavarande del av djuriager. Syftet är att förhindraframtagning och beskattning av icke realiserade vinster på stamdjuren ivarulagret. En lagändring på denna punkt skulle bringa de skattemässigavärderingsreglerna i bättre överensstämmelse med vad som krävs enligt godredovisningssed beträffande resultatredovisningen. Mot det anförda kan invändasatt reglerna för värdesättning av varulager är så generösa att de kritiseradeeffekterna kan elimineras genom nedskrivning av varulagret. Detta är enligtberedningen i och för sig riktigt. En sådan nedskrivning, som balansmässigt kanvara att bedöma som nödvändig, inskränker emellertid utrymmet för en i lagenavsedd konsolidering. En lagändring är därför av betydelse för att i dettahänseende likställa jordbruksföretag med olika driftsinriktning. Beredningensförslag innebär beträffande lager av stamdjur (inkl. rekryteringsunderlag) envärdering som medför att värdestegringen beskattas ungefär i takt med attdjuren omsätts. Detta kan ske på följande sätt. Om man utgår från att dennormala livslängden för ett djur är omkring och att ägaren kontinuerligtomsätter sitt djurbestånd, kommer den genomsnittliga åldern på djuren all vara femår. För alt erhålla ell med hänsyn till den normala innehavstiden rimligtanskaffningsvärde för djurbesättningen bör den skattskyldige därför få användade av fastställda värdena för det löpande beskattningsåreteller för något av de fem närmast föregående beskattningsåren. Från detta värdefår sedan generell nedskrivning ske med 4596. Beträffandeuppfinnare m. fl. har beredningen bl. a. föreslagit att den som ämnar starta enverksamhet, som först kan hänföras till rörelse iskatterättslig mening, skall få möjlighet att få sina kostnader förutvecklings-och försöksverksamhet och liknande beaktade vid taxeringen. Dettaskall gälla även i fråga om verksamhet som, utan att detta varit avsikten frånbörjan, utvecklas till rörelse. Principen bör enligt beredningen vara alt allakostnader som hänför sig till verksamheten skall beaktas, om de varitnödvändiga för den ifrågavarande verksamheten. Vad gäller omkostnader krävsdock att de är hänförliga till det kalenderår då rörelsen påbörjades eller SkU 1978/79:11 4 detvå närmast föregående kalenderåren. 1 fråga om anskaffning av inventarier ochandra balansgilla kostnader bör enligt utredningens uppfattning kunna godtasatt man går . Deprinciper som gäller för avdrag för anskaffningskostnader för värmepumparberörs inte av beredningens förslag. Reglerna för avdrag föranläggningskostnader av detta slag är olika i skilda förvärvskällor. 1rörelse och sådan jordbruksfastighet som omfattas av reglerna ombokföringsmässig redovisning gäller i korthet följande. Tillbehörtill och delar av byggnad räknas som inventarium i skattehänseende om de äravsedda att direkt tjäna byggnadens användning för rörelseändamål. En värmepumpi en byggnad kan således räknas som ett inventarium om den är avsedd att direkttjäna den industriella driften. Avskrivningsreglerna för inventarier innebäratt anskaffningskostnaden kan avskrivas helt . Om värmeanläggningen däremotendast är avsedd för ett mer allmänt ändamål, såsom för uppvärmning förbostadsändamål, inräknas anskaffningskostnaden i anskaffningskostnaden förbyggnaden. Avdrag medges i så fall med åriiga värdeminskningsavdrag somberäknas med 1,596 - 596 av anskaffningsvärdet för byggnader av olika slag. Närdet gäller sådan jordbruksfastighet som fortfarande omfattas av reglerna omkontantmässig inkomsiredovisning och annan fastighet skallanskaffningskostnaden för värmepump - om den inte helt eller delvis kan hänförastill avdragsgill kostnad för reparation av en tidigare värmeanläggning - iallmänhet inräknas i byggnadsvärdet och avskrivas enligt de regler som gällerför byggnad. Möjlighet finns dock att beräkna avdragen efter högre procentsatsän som gäller för byggnaden i övrigt, normalt 596 av anskaffningsvärdet. 1 de aktuella motionerna från /78behandlas olika frågor som har anknytning till företagsbeskattningen. Yrkandeti motionen 409 går ut på att skall uttala sig för ökade möjligheterför den som driver jordbruk och skogsbruk till resultatutjämning vidbeskattningen. Motionärerna i motionen 512 vänder sig mot att stambesättningenav djur i jordbruk hänförs till varulager och att lagervärderingsreglerna fördjur i jordbruk medför att den nominella värdetillväxt som stambesättningengenomgår på grund av den allmänna prisstegringen blir föremål för beskattning.Motionen 511 berör vissa problem som sammanhänger med alt uppfinnarverksamhet iallmänhet anses få karaktär av rörelse först när intäkter börjar inflyta iverksamheten. Detta medför alt uppfinnaren inte ansesberättigad till avdrag för då nedlagda kostnader. Med hänvisning bl. a. tillsvårighetema att i efterhand utreda dessa kostnader yrkas i motionen attuppfinningen vid rörelsens början skall få tas upp till sitt allmänna saluvärdei stället för till anskaffningsvärdet. Yrkandet i motionen 1685 motiveras med SkU 1978/79:11 5 energipolitiskaskäl och avser att få till stånd kortare avskrivningstider för värmepumpar somanskaffas till jordbruksfastigheter. Somframgår av den redogörelsen för företagsskatleberedningensslutbetänkande, vilket efter remissbehandling f n. övervägs inom budgetdepartementet,omfattar beredningens förslag bl. a. de frågor som tas upp i de tre förstnämndamotionerna. Enligt utskottets uppfattning saknas skäl att nu gå in på ennärmare prövning av dessa frågor som bör bedömas i samband med kommandeställningstaganden till utredningsförslaget. Utskottet avstyrker såledesmotionerna 1977/78:409, 511 och 512. Vaddärefter angår motionen 1977/78:1685 vill utskottet framhålla att behovet avstimulans till energibesparande åtgärder f n. tillgodoses genom stöd i form avsärskilda lån och bidrag. En fortsatt utbyggnad av sådana stödformer kan på ettenklare och bättre sätt tjäna energipolitiska syften än särskilda avdragsreglervid beskattningen. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motionen1977/78:1685. 1. motionen 1977/78:409, 2. motionen 1977/78:511, 3. motionen 1977/78:512, 4. motionen 1977/78:1685. Närvarande:Erik (), (), (). (), (), (), (), *(c), (). (), * (c), *(s), (), () och (). *Ejnärvarande vid betänkandets justering.