bet · G201FiU10 · 1978-12-31 00:00:00 — Effekten blir således, anför , en förskjutningi bidragsgivningens inriktning. redovisar även detnämnda materialet genom en fördelning av bidragsmottagarna efterbostadsutgift. Denna översteg / mån. för nära hälften av barnfamiljerna.Den var betydligt lägre för hushåll i hyres- och bostadsrättslägenheter än föregnahemmen. Medianvärdet var förde båda grupperna . resp. /mån.Enligt undersökningen var medianutgiften, som framgår av följandetabell, för samtliga barnfamiljer /mån. Mottagare av bostadsbidrag fördelade efterbosladsulgift. kr./män. Drygt hälften av såvälbarnfamiljerna som hushållen utan barn hade bostadsutgifter somöversteg de då gällande övre hyresgränserna. Denna andel var högst förfamiljer med 2 barn, . För familjer med I resp. minst 3 barn var andelarna43% resp. . Uppgifterna för visar att motsvarande andelardå var något högre för hushåll med I och 2 barn. Den höjning av hyresgränsernasom genomfördes har således enligt inte heltmotsvarat höjningen av bostadsutgifterna. Motionsförslagen har i väsentligadelar en så speciell karaktär att de bostadspolitiska värderingarna kommer iförgrunden. 7 1978/79. FiU1978/79:10 98 manna huvudsyfte har emellertid angetts vara att påverkaden ekonomiska politiken genom delförslag över ett brett fält. Med hänsyndärtill och till att finansutskottets bedömning kommer att innebära en vägningmot förslag inom även andra sektorer har utskottets yttrande i fråga om direktaekonomiska åtgärder begränsats till en bedömning av de skilda förslagens allmännalämplighet från bostadspolitiska utgångspunkter. Någon prioritering avåtgärderna i relation till andra föreslagna eller aviserade åtgärder inom denekonomiska politikens område har sålunda inte gjorts. Denna uppgift torde fåankomma på finansutskottet. Därav följer också bl. a. att civilutskottet inte idetta sammanhang tagit hänsyn till i prop. 1978/79: 26 redovisadöverenskommelse mellan regeringen å ena sidan och ochLandstingsförbundet å andra sidan om bl. a. de finansiella förutsättningarnaför kommunerna och landstingskommunerna . 2.2 Prisstopp på byggnadsmaterial I motionen 1978/79: 2 (s), yrkandet6, föreslås att som sin mening ger regeringen till känna ett krav påprisstopp på byggnadsmaterial. Förslaget läggs fram utan särskild motiveringfrånsett en hänvisning till tidigare krav. Utskottet noterar att det senastetill framförda kravet i denna del formulerats i reservation 3 (s)till betänkandet CU 1977/ 78: 27. Reservanterna anförde där att fortsattakraftiga prishöjningar visats föreligga under slutet av och början avår 1978. Utskottet har ovan (s. 2 f.) sammanfattat bl. a. uppgifterom prisregleringen som sådan och om prisutvecklingen på byggnadsmaterial. mening är prisutvecklingen inte sådan att enföreslagen åtgärd från sida behövs. Regeringens möjligheterattbedriva en aktiv prisövervakning och även förordna om stoppris tillgodosermotionärernas syfte. Förslaget bör däiför avstyrkas oavsett de samladebedömningarna i övrigt. 2.3 Skärpt kontroll av vissa entreprenadpriser Det närmast ovan behandladeyrkandet 6 i motionen 1978/79: 2 (s) innehåller också förslaget att riksdagenger regeringen till känna ett krav på skärpt kontroll av entreprenadpriser påbyggnadsområdet. Inte heller här anförs annan grund för förslaget än enhänvisning till tidigare krav. Det senaste av prövade kravet i dennadel formulerades i reservation 4 till betänkandet CU 1977/78: 27. Därav framgåratt kravet riktar sig mot utvecklingen av byggentreprenadpriser inombostadsområdet. Som ovan (s. 5) angetts pågår inom statens pris- ochkartellnämnd ett arbete, avsett att ge underlag för närmare bedömningar av denaktualiserade frågan. Utskottet har förutsatt att regeringen följer dettaarbete och så snart det är möjligt redovisar även sina bedömningar avutvecklingen av FiU 1978/79: 10 99 Det är väsentligt såväl ur samhällsekonomisk sombostadspolitisk synpunkt att orsakerna till produktionskostnadsökningenklarläggs. Vissa tecken kan tyda på att strukturomvandlingen ientreprenörsledet gett en ogynnsam produktivitetsutveckling mot vilken åtgärderbör vidtas. Verkan av skärpta normkrav är också av betydelse. Motionärernasallmänna krav på en skärpt kontroll kan emellertid inte anses leda till ellerfrämja en positiv lösning. Utskottet förordar att motionsförslaget avstyrks -även detta oberoende av de samlade bedömningarna av motionsförslaget i desshelhet. Motionen 1978/79:2 (s) innehåller i yrkandet 7förslaget att godkänner vissa riktlinjer beträffande särskilttilläggslån för flerbostadshus. Yrkandethar förts fram endast under förutsättning av bifall till yrkandet 6 omprisstopp på byggndasmaterial och skärpt kontroll av vissa éntre-prenadpriser.Utskottet har närmast här ovan förordat att finansutskottet bör avstyrka dettasistnämnda yrkande. Om detta följs skulle yrkandet 7 vara förfallet och sålundainte behöva sakprövas. Utskottetnoterar emellertid i sakfrågan att motionärerna varken nu eller tidigare angettnågra underbyggda bedömningar av byggkostnademas framtida utveckling eller avförslagets effekter och den föreslagna temporära långivningens förutsattaavveckling. Utskottet noterar också att motsvarande ekonomiska stimulansskulle kunna administrativt enklare uppnås genom att den garanterade räntantillfälligt sänktes. Regeringensi motsvarande syfte fattade beslut (s. 11-12) om att ersätta räntetillägget medräntebidrag för hyres- och bostadsrättshus som påbörjas fr. o. m. september1978 sänker kapitalkostnaderna med ett belopp om ca /m lägenhetsyta. Dettabeslut synes inte ha beaktats i motionärernas bedömning av behovet avytterligare stimulanser. mening bör motionsförslaget avstyrkas såsom inte tillräckligtunderbyggt. Det bakomliggande syftet att stimulera till ökat bostadsbyggandeär helt obestritt. Förslaget i motionen 1978/79: 1 (vpk), yrkandet 1,är att hos regeringen hemställer om åtgärder för att ettbostadsbyggnadsprogram om 85000 lägenheter genomförs under /79.Förslaget ingår som en del i en angiven målsättning att skapa nyaarbetstillfällen. Utskottet noterar att i motionen 1978/79: 2 (s) (s. 9)angetts en önskad nyproduktion av 70000-75000 lägenheter . Utskottet konstaterar attriksdagens beslut om bostadsbyggnadsplanen FiU1978/79:10 100 och om ramar för bostadslån m. m. (s. 7) i och för siginnebär att ett bostadsbyggande om (60000-H 8000-I- 10000=) 78000lägenheter bedömts vara budgetsmässigt godtagbart. Redan vid detta beslutantogs emellertid den faktiska igångsättningen komma att bli lägre - ca 60000lägenheter. Det torde också vara obestritt att det ur bostadspolitiska utgångspunkterär angeläget att igångsättningen ökar även utöverkonjunkturinstitutets senaste prognos om 63000 lägenheter.Motionsförslaget är emellertid så allmänt programmatiskt hållet att ettföreslaget uttalande inte tjänar något reellt syfte. Motionsförlaget bör därföravstyrkas. kommer att vid behandlingen av nästabudgetproposition få ta ställning till bostadsbyggandets omfattning . I motionen 1978/79: 5 (vpk),yrkandet 2, föreslås regeringen hemställa om förslag till lag om hyresstoppunder i första hand 12 månader. Enligt motionärerna skulle enbostadspolitik börja verkställas som sänker hyrorna, ökar bostadsbyggandet ochlåter en god och rymlig bostad till billig hyra bli en social rättighet. Någotyrkande i dessa senare delar läggs dock inte fram i sammanhanget. Ett förslag om även ett tidsbegränsat hyresstopp utanreell anvisning om hur överskjutande fastighetskostnader bör och kan täckas ärorealistiskt redan i och för sig. Det strider också mot principen omavtalsgrundade hyror, bekräftad av senast genom antagandet avhyresförhandlingslagen (prop. 1977/78: 175, CU 1977/78: 32). Vidare börnoteras det aviserade förslaget om lån för underhåll av hyreshus och att detbeaktats i en hyresmarknadskommitténs rekommendation. Motionsyrkandet bör avstyrkas. I motionen 1978/79:2 (s), yrkandena10 och II, tas upp förslag om ändringar ireglerna för bostadsbidrag och om medelsanvisning på tilläggsbudget förkostnader därför. Ändringsförslagen innebär ett upprepande av tidigare avriksdagen (CU 1977/78: 27) avslagna motionsyrkanden, nämligen Höjning av denövre hyresgränsen med . för barnfamiljer utöver vad som gällerfr.o.m. Förslaget innebär att statskommunalt bostadsbidrag (SKBB)skulle kunna utgå för högre hyra än som beslutats. Inkomstgränsenför oreducerat bidrag, i princip gällande såväl för statligt bostadsbidrag(SBB)som för SKBB, höjsfrån 38000kr. FiU1978/79:10 101 Inkomstgränsen för skärptreducering av bidrag höjs från . avstyrkte motsvarande yrkanden vidbehandlingen av tidigare motionsförslag med hänvisning främst tillsamhällsekonomiska och budgetpolitiska överväganden. Inledningsvis noteras alt bostadsbidragens syfte - som detuttryckts av nuvarande bosladsministern i senaste budgetpropositionen (bil. 22) -är tvåfaldigt. Dels är bidraget ett fördelningspolitiskt instrument somskall öka betalningsförmågan för dem som har låga inkomster eller många barn.Dels skall bidraget stimulera de hushåll som bor under otillfredsställandeförhållanden att skaffa sig bättre bostäder. Vad först angår förslaget om att höja de övrehyresgränserna för barnfamiljerna gör utskottet följande bedömningar urbostadspolitisk synpunkt. Som utskottet ovan (s. 15, tabell 10) redovisat hade drygthälften av såväl barnfamiljerna som hushållen utan barn i december 1977bostadsutgifter som översteg de då gällande övre hyresgränserna. Denna andelvar högst för familjer med 2 barn, . För familjer med 1 resp. 3 barn varandelarna resp. . Uppgifterna för visar att motsvarandeandelar då var något högre för hushåll med 1 och 2 barn. Den höjning avhyresgränserna som genomfördes har sålunda inte helt motsvarathöjningen av bostadsutgifterna. Gränserna höjs fr.o.m. 1979-01-01 med igenomsnitt för såväl barnfamiljer som hushåll utan barn. Bostadsstyrelsenanger i sin anslagsframställning för nästa budgetår att andelen hushåll som harbosladsutgifter som överstiger de övre hyresgränserna beräknas öka ytterligarefrån . Styrelsen föreslår att gränserna höjs fr.o.m. 1980-01-01 medhänsyn till förväntad ökning av bostadsutgifterna och att debättre anpassas till faktiska utgifter genom ökad differentiering. De övre hyresgränserna bör bestämmas så att alla hushållges ekonomiska möjligheter att efterfråga en rymlig bostad avnybyggnadsstandard i en god miljö. Den tidigare direkta anknytningen tillinflyttningshyrorna i nyproduktionen i de två största storstadsområdena harsläppts - detta med hänsyn bl. a. till kostnadsstegringen vid sanering.Hyresgränserna för ett visst år bör Jämföras inte med statistiskt belagdainflytlningshyror för ett förflutet år utan med antagna bostadskostnader förbidragsåret. Mot bakgrund av det anförda har utskottet gjort enJämförelse mellan å ena sidan antagna bostadskostnader i lägenheter somuppfyller utrymmesnormen högst två boende per rum, kök och ett rum oräknat, ochå andra sidan beslutade och föreslagna hyresgränser. Bostadskostnaderna hardärvid beräknats genom att riksmedeltalet av inflyttningshyrorna iallmännyttiga bostadsföretag i exploateringsområden räknats upp med ca 20%.Hänsyn har sålunda inte tagits till högre bostadskostnader i vissasaneringshus, till att storstadsområdena kan uppvisa högre inflyttningshyroreller till att den här använda utrymmesnormen är ett minimi- FiU1978/79:10 102 krav som inte helt binder bidragsbeslutens inriktning.Uppräkningstalet torde få anses som ett i detta sammanhang acceptabelt uttryckför antagna höjningar sammanlagt av inflyttningshyrorna ochfrån Denna Jämförelse - som endast är ett exempel och inte avser att slå fast vare sig utgångspunkterna eller någon metod för automa tisk anpassning - visar att t.o.m. med de angivna förutsättningarna de i motionen förordade hyresgränserna kan försvaras. Det torde vara obestritt att ett system med såväl en nedre som en övre hyresnivå i sig innebär ett sätt att uttrycka en samlad bidragsandel, varierad i en given skala. Vidare noteras ovan (s. 16, tabell 11) atten höjning av hyresgränsen i högre grad proportionellt sett kan komma att utnyttjas av egnahemsägare med deras större medianvärden för de enligt gällande regler beräknade bostadskost naderna. Enligt utskottets mening är den i motionen föreslagnaytterligare höjningen fr. o. m. av övre hyresgränserna motiverad urbostadspolitisk synpunkt. 1 fråga om föreslagna höjningar av inkomstgränserna, dvs.de inkomstlägen från vilka ett utgående bidrag reduceras med 15 resp. avöverskjutande inkomst, anför utskottet följande. Förslagen utgår från det statistiskt belagda förhållandetatt antalet hushåll med barn som fått bostadsbidrag minskat genominkomstutvecklingen - en utveckling som inte anses motsvara ökningen avbarnfamiljernas kostnader. Som ovan (s. 15) anges har antalet bidragsmottagandehushåll med barn minskal mellan med 86000.Bostadsstyrelsen har i sin anslagsframställning för nästa budgetår (s. 62)angett att minskningen främst beror på att höjningen av den nedre inkomstgränseninte följt inkomstutvecklingen. Styrelsen anser emellertid att den våren 1978beslutade höjningen, relativt sett, ganska nära överensstämmer med den faktiskainkomstutvecklingen och att därmed under år 1979antalet barnfamiljer med bidrag inte kommer alt fortsätta att minska på grundav denna del av inkomstprövningen. Styrelsen föreslår en ytterligareanpassning från 1980-01-01 med hänsyn till inkomstökningen - . för barnhushåll och . för hushåll utan barn. Den övre inkomstgränsen54000 kr. har varit oförändrad . Styrelsen anför att en anpassningdärav till "det .sjunkande penningvärdet" skulle motivera enuppräkning lill . 1979 ochtroligen något ytterligare . Med hänsyn till dels andra förändringar i bidrags villkoren, dels att stödet främst bör riktas till lägre inkomstgrupper anser styrelsen enhälligt det dock tveksamt om den övre inkomstgränsen helt bör anpassas till den nominella inkomstutvecklingen. Den föreslår därför en höjning till . Utskottet noterar att motionsförslaget om höjning avinkomstgränserna inte innebär någon ändring för hushåll med en bidragsgrundandeinkomst . i princip inkomsten 1977 som dentaxerats FiU1978/79:10 103 ger motionen enbidragshöjning om . för varje kr. I inkomstläget 41 . ger motionsförslaget enförbättring av 37:50. tillkommerutöver nämnda 37:50 en ökning med /månad för varje kr.inkomstökning för att vid inkomster om . och däröver vara 82:50kr./månad upp till den nivå vid vilken reduktionsreglerna medför att även dettabelopp avtrappas och slutligen helt uteblir. Inkomstprövningen av bostadsbidragen har till syfte attbidragets storlek skall anpassas till hushållens ekonomiska bärkraft. Såväl1976 som 1977 och 1978 har beslut fattats om att höja den nedre inkomstgränsenmed hänvisning till inkomstutvecklingen. Enligt utskottets mening kan emellertid,med hänsyn till att en bedömning måste avse flera faktorer, en rent indexmässiganpassning av gränserna inte tillämpas för att göra prioriteringar mellanolika inkomstgrupper. Den ekonomiska bärkraften är inte alltid direktproportionell till den bidragsgrundande inkomsten - ett inkomstbegrepp sominte heller alltid är obestritt. Motionsförslaget i denna del är, som ovan angetts,inriktat på vissa inkomstgrupper genom att de största bidragshöjningarna läggsvid bruttoinkomster . Detta förhållande, vad utskottetovan anfört samt bostadspolitiska skäl har lett utskottet till att övervägaäven andra lösningar än motionsförslagets. En alternativ lösning har därvidkommit i förgrunden. Om ett belopp av statsmedel i den storleksordning som detmotionärerna disponerat för höjning av inkomstgränserna -ca 200 milj. kr. perhelår - används för att höja det statliga bostadsbidraget skulle detta.Jämfört med motionsförslaget, få positiva effekter genom att bidragsökningen iförsta hand kom att riktas mot hushåll med låga inkomster och bli större Jufler barn som fanns i hushållet. Om så sker skulle, enligt vad bostadsstyrelsenpå begäran upplyst, ett sådant belopp räcka till en ytterligare höjning av detstatliga bostadsbidraget, utöver beslutade . från 1979-01-01, med 240 kr.per barn och helår. Utskottet noterar att en höjning av det statliga bostadsbidragetfår effekt inte endast upp till den nedre inkomstgränsen utan även indirekt ihögre inkomstskikt genom att reduceringen skall beräknas på ett högre bidragsbelopp.För t. ex. en tvåbarnsfamilj skulle den enligt ovan prioriterade ökningen avbeloppet med (2 x 240 =) . i praktiken motsvara att reduceringen aveljest utgående belopp börjar inte vid . sammanfattande bedömning beträffandeförslaget om höjda inkomstgränser är sålunda att det i och för sig kan förenasmed bostadspolitiska synpunkter. Höjningar av gränserna kommer att under allaförhållanden aktualiseras genom den fortsatta inkomstutvecklingen. Deninriktningsmässigt mer betydelsefulla nedre inkomstgränsen höjs emellertidenligt tidigare beslut fr.o.m. 1979-01-01 till en nivå som enligt FiU1978/79:10 104 en enhällig bostadsstyrelse medför att den. relativt sett,inte minskar andelen barnfamiljer med bidrag. Nivån för den övre inkomstgränsenfår bedömas mot bakgrund av bl. a. åtgärder inom andra sektorer och inte minstsamlade marginaleffekter. anser dock en ytterligare höjning avdet statliga bostadsbidraget nu vara att föredra ur bostadspolitisk synpunktframför en ytterligare Justering av inkomstgränserna. De i motionen gjorda medelsheiäkningarna bör Justerasnågot. Statens helårskostnader kan beräknas för höjning av övre hyresgränsentill 128 milj. kr. och för höjning av inkomstgränserna till 162 milj. kr.Kommunernas motsvarande kostnader kan då beräknas till 50 milj. kr. Vid ett bifall till motionsförslaget i dess helhet bör sålunda påtilläggsbudget anvisas 145 milj. kr. Ett beslut om att enligt utskottets prioritering höja övrehyresgränsen enligt motionsförslaget och att öka det statliga bostadsbidragetmed ytterligare . per barn och år kan beräknas medföra kostnader förstaten om (128 -I- 168 =) 296 milj. kr. Vid en sådan lösning blirkommunernas motsvarande årskostnader (50 -I- 62 =) 112 milj. kr. Om dessaåtgärder beslutas bör sålunda på tilläggsbudget för innevarande budgetåranvisas 148 milj. kr. - allt förutsatt att reformerna skall träda i kraft vidkommande årsskifte. Motionsförslaget innebär vidare att ikraftträdandet avändrade grunder för bidragen skulle ske fr.o.m. 1979-01-01. beslutmed anledning av motionen kan antas fattas omkring mitten av december 1978.Det är enligt utskottets mening uteslutet att föreslagna ändringar i systemetadministrativt kan beaktas från 1979-01-01. Om beslutet tillämpas enligtmotionsförslaget skulle detta för kommunernas del innebära eninte obetydlig administrativ belastning. Man måste dels gå ut med informationtill grupper som kan tänkas tillföras bidragssystemet, dels göra förnyadeberäkningar av retroaktiva belopp förde grupper som redan finns ibidragssystemet. En följd skulle också bli att ett retroaktivt belopp betalasut . Om finansutskottet föreslår ändringar med verkan bör enligt civilutskottets mening ytterligare medel för särskildinformation kunna ställas till förfogande. Utskottet förordar för detta fallatt regeringen bemyndigas använda anslaget även för sådana åtgärder. Närvarande: . (), Per (),(), (), (), LarsHenricson (s), (), (), iHjärtum (c), (). (), WilhelmGustafsson (fp), () och (). FiU1978/79: 10 105 Per , , , , , och (alla s) anser att avsnitten 2.2, 2.3 och 2.4 bort lyda: (2,2) Prisstopp på byggnadsmaterial Bland orsakerna till stigandeanbudspriser ingår och åberopas prishöjningar på byggnadsmaterial. Ettstoppris på denna sektor skulle dels ge en reell uppbromsning av de stigandebyggkostnaderna, dels ge indirekta effekter genom att hänvisningar tillverkliga eller påstådda prishöjningar inte kan göras. En sådan åtgärd börbeslutas före nästa årsskifte. Motionen 1978/79: 2 (s), yrkandet 6, börtillstyrkas i motsvarande del. (2.3) Skärpt kontroll av vissa entreprenadpriser Nivån på anbudspriserna har stigitoch stiger. Utskottet har tidigare konstaterat att denna utveckling inte heltkan förklaras av bakomliggande mätbara faktorer. Det inom statens pris- ochkartellnämnd pågående arbetet i förening med förutsatta fortsatta insatserfrån sida är ett steg i rätt riktning. Frågan har emellertidså stor betydelse att ytterligare överväganden bör göras inomregeringens kansli om möjliga vägar för att bryta utvecklingen. Deneftersträvade konkurrensen i entreprenörsledet har uppenbarligen inte gettavsedda effekter - detta trots en i förhållande till de faktiskabyggherreinitiativen överdimensionerad byggsektor. Omedelbara åtgärder börpåkallas genom en tillstyrkan av motionen 1978/79:2 (s), yrkandet 6 imotsvarande del. (2.4) Tilläggslån Det får förutsättas att enighetfortfarande råder om att igångsättningen av flerbostadshus bör stimuleras. Ettadministrativt enkelt, effektivt och lämpligt sätt att uppnå en sådan snabbökning av bygginitiativen utan direkta subventioner är att införa de i motionen1978/79:2 (s) föreslagna tilläggslänen. Deras temporära karaktär ger enförstärkt stimulanseffekt. Motsvarande metod har tidigare visat sig fungera väldå det gällt att hålla nere kapitalkostnaderna och dämpa hyrorna. Enförutsättning är att denna ökade efterfrågan förenas med ett prisstopp påbyggmaterial, vilket vi ovan förordat. bör därför tillstyrkamotionen 1978/79:2 (s), yrkandet 7. FiU1978/79:10 106 Per , , , , , och (alla s) har till yttrandet fogat följande särskilda yttrande: (2.7) Bostadsbidrag Den form av beredning sommotionsförslagen fått i delar som har direkt inverkan på statsbudgeten medföratt vi inte motsatt oss de prioriteringar från bostadspolitisk synpunkt somutskottet gjort i fråga om bostadsbidrag. Frågan behandlas nu som ettdelförslag bland en rad från flera håll föreslagna åtgärder på den ekonomiskapolitikens område - åtgärder med förutsatt snabb effekt. Detta innebärsjälvfallet inte att vi kommer att avstå från de i motionen1978/79:2 (s) ställda kraven på höjningar av inkomstgränserna förbostadsbidragen. Utskottets enhälliga bedömningar i yttrandet leder sålunda iförsta hand till att finansutskottet med anledning av motionens yrkanden JO ochJl bör tillstyrka förordade höjningar av övre hyresgränserna och av detstatliga bostadsbidraget samt föreslå anvisning på tilläggsbudget av 148 milj.kr. Vi har också förutsatt att den härmed sammanhängande frågan om ändringar istudiestödet initieras pä lämpligt sätt. FiU1978/79: 10 107 Inledning ........................................................................ ..... 1 Yrkanden i motionerna väckta medstöd av 3 kap. 15 § riksdags ordningen ...................................................................... ..... 1 Yrkanden ipropositionen 50.............................................. 4 Yrkanden imotionerna väckta med anledning av propositionen 50 5 Motivering till motionerna väckta med stöd av 3 kap. 15 § riksdags ordningen ......................................................................... ..... 6 Motiveringtill propositionen 50......................................... 9 Motiveringtill motionerna väckta med anledning av propositionen 14 Deninternationella utvecklingen ..................................... 27 Denekonomiska utvecklingen 19761978 ...................... 28 Balansproblemenpå sikt i svensk ekonomi ...................... 29 Är detbefogat att stimulera ekonomin? Stimulansåtgärdernasinriktning och avvägning ............... ... 32 Övrigamotionsyrkanden................................................... ... 39 Hemställan .................................................................... ... 42 Reservationer ................................................................ ... 44 yttrande 1978/79: 2 y ........................... 60 Socialutskottetsyttrande /79: 1 y ............................ 62 Jordbruksutskottetsyttrande /79: 1 y ..................... 64 Näringsutskottetsyttrande /79: 1 y ........................ 66 Civilutskottetsyttrande /79: 1 y ......................... ... 82 Tabell 1 Försörjningsbalans 1978 och 1979..................... 26