bet · G201TU12 · 1978-12-31 00:00:00 — Underhänvisning till det anförda och då enligt utskottets uppfattning motionärernasfarhågor med anledning av det träffade avtalet och de eventuella följdernahärav även i övrigt synes obefogade torde någon framställning i ämnet frånriksdagens sida ej vara påkallad. Motionen avstyrks därför. I motionen 1978/79: 1422 begärs ett uttalande frånriksdagens sida om åtgärder för att underlätta för synskadade att användaknappvalsapparater. Såsomav propositionen framgår kommer knappvalsapparater att redan under våren 1979bli tillgängliga på marknaden. Den tekniska utformningen av apparaterna medhänsyn till synskadades och andras behov torde närmast vara en fråga förteleverket som har att svara för produktutformningen. Utskottet anser sig ocksåkunna förutsätta att verket uppmärksamt följer utvecklingen på området och isamråd med vederbörande intressenter verksamt bidrar till en lämplig lösning aveventuellt föreliggande tekniska problem. I samband härmed torde ävenkostnadssidan få prövas. Någon framställning i ämnet från sidasynes i vart fall ej f. n. erforderlig, varför motionen avstyrks. 1. till Teleanläggningar in. m.för /80 anvisar ett investeringsanslag av 1 , 2. lämnar motionen 1978/79: 959 omteleverkets investeringsprogram för telefonrörelsen utan åtgärd, 3. avslår motionen 1978/79: 1938om produktionsinriktning, 4. avslår motionen 1978/79:1408 omannonser i telefonkatalogen m. m., 5. avslår motionen 1978/79: 1422 om knappvalsapparater för synskadade. Regeringen har (s. 217233) föreslagitriksdagen att till Flygplatser m. m. för /80 anvisa ettinvesteringsanslag av . I motionen 1978/79; 373 av och (båda c) hemställs att hos regeringen begär att densittande utredningen angående civil flygförarutbildning får tilläggsdirektivsom tar hänsyn till i motionen framförda synpunkter. I motionen 1978/79: 953 av m. (s) hemställs att beslutar att hos regeringen anhålla om åtgärder somsyftar till likvärdiga konkurrensvillkor för flygplatserna ochÄngel-holm-Helsingborg. Imotionen 1978/79: 967 av m. fl. (m, s, c) hemställs 1. att uttalar att dendefinitiva upprustningen av bör komma till stånd i omedelbaranslutning till flygflottiljens avveckling , 2. att uttalar attregeringen bör ta ställning till valet av vilken bana som skallbibehållas, 3. att under anslaget"Flygplatser m. uppför en delpost för påbörjande av upprustningav uppgående till 15 milj. kr. I motionen 1978/79: 1616 av m. fl. (m)yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandet 1), att hemställer attregeringen vidtar sådana åtgärder att flygterminalfrågan i löses. investeringsram för innevarandebudgetår beräknades i prop. 1977/78; 100 till 138,1 milj. kr. Investeringsramenhar senare av sysselsättningsskäl höjts till 138,4 milj. kr. beräknas medelsförbrukningenuppgå till 158,3 milj. kr. Den ökade medelsförbrukningen beror huvudsakligenpå förskjutningar i utbetalningarna mellan budgetåren 1977/78 och 1978/79. Förnästa budgetår har verket räknat med en total investeringsomslutning av 128,5milj. Efter avdrag för kommunernas andel av kostnaderna uppgår statens delav totala investeringsbeloppet till 109,9 milj. kr. Föredraganden haremellertid ansett att medelsförbrukningen bör begränsas till 107,6 milj. kr.Detta motsvarar den statliga andelen av en total investeringsvolym av 126 milj.kr. I propositionen framhålls att den snabbatrafiktillväxten och utvecklingen av flygmaterielen ställer krav på enfortlöpande upprustning av flygplatserna såsom komplettering av byggnader,landningsbanor, uppställningsplatser och säkerhetsanordningar. De totalainvesteringsutgifterna för detta ändamål beräknas till 41,6 milj. kr. Investeringari tele- och meteoutrustning, en route, tas upp med 54,1 milj. kr. Den angivnaramen avses medge att ett antal radiofyrar kan ersättas, kompletteras ellerflyttas. Vidare kan planeras en ny telecentral, som leder till rationaliseringav förmedlingen av flygtrafiktjänstens teleprintermeddelanden. Förvissa avslutande arbeten på nya stationsområde och påGöteborg-Landvetter flygplats beräknas 7,4 milj. kr., varav 4,6 milj. kr. Slutligen beräknas medel för bl. a. fordon, maskiner ochutrustning samt för vissa byggnader. Med anledning av regeringens förslag hemställs imotionen 1978/79: 967 att uttalar att den definitiva upprustningen avKalmar flygplats bör utföras i omedelbar anslutning till flygflottiljens avvecklingden och att regeringen bör ta ställning till valet avvilken bana som skall bibehållas. Vidare hemställs att underanslaget Flygplatser m. m. beräknar ett i förhållande till regeringens förslagmed 15 milj. kr. Detta belopp skulle användas förpåbörjande av upprustning av . I motionen framhålls bl. a. attfrågan om hänger samman med flygflottiljens avveckling. Fråganmåste därför enligt motionen betraktas som ett särfall och inte prövastillsammans med övriga flygplatsfrågor inom ramen för lufttransportutredningen. Ipropositionen omtalas att regeringen uppdragit åtluftfartsverket att i samråd med chefen för flygvapnet och kommun vidtabehövliga övergångsåtgärder för bedrivande av civil flygtrafik på flygplatsintill beslut fattats med anledning av förslag av luftfransportutredningen.Vidare framgår av ett av kommunikationsministern avgivetinterpellationssvar att inom luftfartsverket utarbetas även en dispositionsplanför ett långsiktigt användande av flygplatsen. Arbetet med dispositionsplanen,som sker i samarbete med bl. a. kommunen, beräknas komma att avslutas inom denallra . Detta innebär att kommunen kan erhålla beskedom banvalet. Kommunikationsministern förklarade sig vidare vara beredd attsnabbt pröva de förslag till medelsanvisning som kan komma från luftfartsverketmed anledning av regeringens uppdrag. Slutligen upplystes attlufttransportutredningen enligt den uppgift kommunikationsministern fått kommeratt vara färdig under innevarande år. finner det angeläget att frågan om användandet av flygplatsfår en snar lösning. Under hänvisning till vad kom- munikationsministernuppgivit om tidsplanerna för pågående utredningsarbete synes emellertid någonåtgärd från sida med anledning av yrkandena 1 och 2 i denifrågavarande motionen f. n. ej vara erforderlig. Vad härefter angår yrkandet 3om ett höjt anslag för påbörjande av upprustning av anserutskottet att frågan om medelsanvisning bör anstå till dess användandet av flygplatsennärmare utretts. Utskottet har för sin del och med beaktande av vadovan anförts funnit sig böra godta regeringens förslag beträffande verketsinvesteringsram för nästa budgetår. I anslutning härtill må erinras om denmarginal av som därvid beräknats för att möjliggöra sådanainvesteringar som påkallas av konjunkturmässiga eller andra skäl. Utskottettillstyrker likaledes den föreslagna fördelningen på olika utgiftsändamål samtanslagsberäkningen. Med ianspråktagande av tillgängliga reservationsmedel samtunder de i budgetpropositionen i övrigt angivna förutsättningarna krävs härfören medelsanvisning av 66,8 milj. kr. I motionen 1978/79: 373 hemställs att hosregeringen begär att utredningen angående ;7 flygförarutbildning fårtilläggsdirektiv som tar hänsyn till de i motionen framförda synpunkterna omlokalisering av utbildningen. Härvid bör enligt motionärerna möjligheterna attlåta F 5 i ta hand om även den civila flygförarutbildningenundersökas. Enligtregeringens bemyndigande tillkallade dåvarandekommunikationsministern en särskild utredare med uppdrag att utreda frågan omrekrytering och utbildning av flygförare till den civila luftfarten m. m.Utredningen har antagit namnet Pilotutbildningsutred-ningen. I direktiven tillutredningen (Dir 1978; 55) har föredraganden framhållit att utredaren bör taupp frågan om lämplig lokalisering av utbildningen. Därvid bör beaktas deresurser som frigörs vid nedläggning av flottiljer samt de lärarresurser m. m.som frigörs i samband med förändrad verksamhet vid flygvapnetsutbildningsanstalter. Vidare bör enligt direktiven möjligheterna till militäroch civil samordning av utbildningen prövas. Utskottetvill med anledning av motionen erinra om att pilotutbild-ningsutredningen harfått i uppdrag att kartlägga den civila luftfartens behov av flygförare och attmot bakgrund därav överväga i vilka former detta behov lämpligen börtillgodoses. Av det tidigare anförda torde vidare framgå att utredningenenligt direktiven har att beakta förhållanden av just det slag som berörs imotionen. Något behov av att ytterligare precisera direktiven på denna punktkan inte anses föreligga. Utskottet avstyrker därför motionen i fråga. I motionen 1978/79; 953 hemställs att hosregeringen anhåller om åtgärder som syftar till likvärdiga konkurrensvillkorför flyg- Motionärerna framhåller därvid attÄngelholm-Helsingborgs flygplats har byggts ut och att i samband därmedhänsyn tagits till en utökad chartertrafik. Genom att luftfartsverket erbjuditresearrangörer ekonomiska fördelar om man förlägger sina charterresor tillSturup kommer emellertid enligt motionen Ängelholm-Helsingborgs flygplats attfå svårt att hävda sig i konkurrensen gentemot . Kommunikationsministernhar besvarat en i framställd fråga i ämnet. Av svaretframgår att luftfartsverket medgivit kommersiellt motiverade rabatter pålandnings- och passageraravgifter för att stimulera chartertrafiken på Sturupsflygplats. Rabatterna har inneburit att antalet charterresenärer under de tresenaste åren har ökat med nästan 100 000. I svaret understryks att åtgärdernapå endast syftar till att förbättra förutsättningar attkonkurrera med . Utbyggnaden av är enligt kommunikationsministernavsedd främst för inrikesflygets expansion. Antalet charterresenärer vidÄngelholms flygplats minskade , från ca 3 300 passagerare under år1977, till ca 1 100. Den trafikutvecklingen har enligt luftfartsverketsuppfattning inget samband med stimulansåtgärderna på . Enligtkommunikationsministerns mening är det framför allt andra faktorer änluftfartsverkets avgifter som är avgörande för valet av inrikesflygplats inomlandet för charterflygningar. En sådan faktor är att researrangörerna strävarefter att koncentrera sin verksamhet till ett begränsat antal flygplatser.Vidare framhålls i svaret att den intäktsökning mer än 10 milj. kr. somstimulansåtgärderna på har medfört har kommit alla luftfartsverketsflygplatser till godo, bl. a. därigenom att höjningarna av luftfartsavgifternahar kunnat begränsas. Medhänsyn till det anförda avstyrker utskottet den ifrågavarande motionen, I motionen 1978/79; 1616 hemställs att riksdagenanhåller att regeringen vidtar sådana åtgärder att flygterminalfrågan iStockholm löses. Det framhålls i motionen att alla tillgänghga undersökningartyder på att flygtrafiken till och från kan förväntas öka.Flygbussarnas innerstadsterminal, som är bristfällig, kommer omnågra år att vara helt otillräcklig. För att finna en lösning på terminalfråganär det enligt motionen nödvändigt att statsmakterna tar initiativ till konkretaoch åtgärdsorienterade överläggningar om bl. a. finansieringen ochutformningen. Fråganom trafikterminaler i har redan tidigare behandlats iriksdagen i samband med behandlingen av en motion om kommunikationerna mellanStockholm och . I det av godkända betänkandet /78: 3(rskr 1977/78: 37) framhöll utskottet att till lösningen av nämndakommunikationsfråga också hör anläggandeeller utbyggnad av ny terminal i . Utskottet föreslog att frågornahärom ytterligare skulle utredas och övervägas. Arbetet härmed skulle medhänsyn inte minst till behovet av en snar lösning av terminalfrågan bedrivasskyndsamt. Regeringen har sedermera tillkallat en särskild utredare med uppdragatt ta upp överläggningar med och landstingom flygplatsfrågan på lång sikt i . I sammanhanget bör enligtdirektiven (Dir 1978: 16) förenämnda beslut om kommunikationernamellan och , m. m. beaktas. Någon ytterligare framställning iämnet synes under hänvisning härtill ej vara erforderlig, varför motionen idenna del avstyrks. 1. med bifall till regeringens förslag ochmed avslag på motionen 1978/79: 967, yrkandet 3, till Flygplatser m. m. för budget /80 anvisar ett investeringsanslag av , 2. lämnar motionen 1978/79: 967,yrkandena 1 och 2, om upprustning av utan åtgärd, 3. avslår motionen 1978/79; 373 omcivil flygföramtbildning, 4. avslår motionen 1978/79: 953 omlika konkurrensvillkor för flygplatserna och , 5. avslår motionen 1978/79: 1616,yrkandet 1, om en ny flygterminal i m. m. 5.Statens lånefond för den mindre skeppsfarten. Utskottet tillstyrker regeringensförslag (s. 234) och hemställer att tillStatens lånefond för den mindre skeppsfarten för /80anvisar ett investeringsanslag av 1 000 6.Garanti till Aktiebolaget /79. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag (s. 235) och hemställer att till Garanti till Aktiebolaget för 1978/79 för budgetåret1979/80 anvisar ett investeringsanslag DIVERSEKAPITALFONDER Statens vägverks förrådsfond 7.Vägmaskiner m. m. Regeringen har (s. 236-242) föreslagit att 1. medge att statens vägverklämnas de beställningsbemyndiganden gällande leveranser av vägmaskiner m. m.som har förordats i propositionen, 2. till Vägmaskiner m. m. /80 anvisa ett investeringsanslag av . Föredraganden har för nästa budgetår tillstyrkt enmedelsanvisning av 96 milj. kr. mot av verket föreslagna 136,5 milj. kr. Därviderinras om att regeringen beslutat tidigareläggaindustribeställningar för nära 20 milj. kr. De tidigarelagda investeringarnainnebär att en ny färja samt diverse fordon och maskiner har kunnat beställas.Regeringen har vidare beslutat tidigarelägga investeringarför sammanlagt 37 milj. kr. innebärande att tolv vägstationer samt vissafärjevaktstugor kan om- eller nybyggas. Regeringen har därutöver ipropositionen 1978/79; 49 om vissa varvsfrågor aviserat att tre bilfärjor kantidigareläggas för del och upphandlas vid svenska varv försammanlagt drygt 20 milj. kr. Föredraganden framhåller att den nu förordade medelsanvisningentillsammans med nämnda tidigareläggningar av investeringar innebär eninvesteringsnivå som överstiger vad verket hemställt om. Medelstilldelningenmöjliggör enligt propositionen en fortsatt upprustning av vägverketsdriftanläggningar genom om- och nybyggnader av vägstationer samt nödvändigaersättningsanskaffningar och moderniseringar inom gruppen Motorfordon ochvägmaskiner m. m. Medel har vidare beräknats för bl. a. verkets grustag ochmaterielförråd. Föredragandenanmäler i anslutning härtill att medelsanvisningen till vägmaskiner m. m. överkapitalbudgeten kommer att upphöra i samband med att budgetreformen /81, vilket förhållande utskottet med tillfredsställelsenoterar. Utskottettillstyrker förslaget rörande investeringarna i förrådsfonden för budgetåret1979/80. Vidare förordar utskottet att statens vägverk i enlighet medföredragandens förslag erhåller ett beställningsbemyndi-gande om högst 70 milj.kr. gällande leveranser av vägmaskiner m. m. under /83 samt attddigare beviljade beställningsbemyndiganden kvarstår om högst 70 milj. kr.avseende leveranser under budgetåren1979/80, 1980/81 och 1981/82, alla belopp angivna i 1979/beräknadeprisnivå. 1. medger att statens vägverklämnas de beställningsbemyndiganden gällande leveranser av vägmaskiner m. m.som har förordats i propositionen, 2. till Vägmaskiner m. m. /80 anvisar ett investeringsanslag av . 8.Sjöfartsmateriel m. m. Regeringen har (s. 243247) föreslagit att 1. medge att lämnasdet beställningsbemyndigande gällande leveranser av sjöfartsmateriel som harförordats i propositionen, 2. till Sjöfartsmateriel m. m. /80 anvisa ett investeringsanslag av . För investeringarna i fondtillstyrker föredraganden för /80 en ram om 38,9 milj. kr. motav verket beräknade 100,3 milj. kr. Den förordade investeringsramen innebärdock en ökning jämfört med innevarande budgetår enligt propositionen 1978/79:100 med 1,9 milj. kr. Verkethar för objektgruppen Sjösäkerhet föreslagit en medelsförbrukning av 57,4milj. Föredraganden har emellertid funnit att investeringarna i denna delbör begränsas till 18,3 milj. kr. Medel beräknas därvid för nyanskaffning avlotsbåtar, varvid förutsätts att för varje ny lotsbåt minst en äldre lotsbåtmed höga underhållskostnader utgår ur beståndet. För ombyggnad av fyrar och enfortsatt automatisering av befintliga fyrar beräknas ca 3,0 milj. kr. Underobjektgruppen Isbrytarfartyg beräknar föredraganden 2,4 milj. kr. mot av verketförordade 22,4 milj. kr. Föredraganden förklarar sig därvid inte vara bereddatt ta upp medel för upprustning av äldre isbrytare. Upprustning av vissaisbrytarfartyg är föranledd av bl. a. krav på bättre bostads- och arbetsmiljö.Utskottet förutsätter att frågan härom följs med största uppmärksamhet. Frågansynes lämpligen kunna övervägas i samband med prövningen av de åtgärder för desvenska varven som betingas av arbetsmarknadsmässiga skäl. Förobjektgruppen Sjökartläggning beräknas 17,0 milj. kr., varav 13,4 milj. kr.avser kostnader under budgetåret för det nya sjömät- ningsfartyget.I den angivna totala medelsförbrukningen ingår slutligen medel för Farledermed , för ined . och för utrustning förSjöfartsinspektionen med . Utskottettillstyrker med det anförda den förordade ramen om 38,9 milj. kr. Vidare tillstyrker utskottet att lämnas detav föredraganden begärda beställningsbemyndi-gandet. 1. medger att sjöfartsverketlämnas det beställningsbemyndigande gällande leveranser av sjöfartsmaterielsom har förordats i propositionen, 2. till Sjöfartsmateriel m. m. /80 anvisar ett investeringsanslag av . Närvarande:Sven' (), (), (). EssenLindahl (s), (), (), (), RuneTorwald (c), (), (), iHållsta (c), (), (), Per () ochGeorg (). 1.vid punkten 2 (postverkets anslagsbehov) beträffande förslag till organisationför postverket av () som anser att utskottet bort tillstyrkamotionen 1978/79: 379 och att därför dels det avsnitt i utskottets yttrande på s. 5 sombörjar med "Utskottet vill" och slutar med "avstyrksmotionen" bort ha följande lydelse; Utskottetvill med anledning härav erinra om att den nuvarande ro gionindelningentillkommit efter en kompromiss inom trafikutskottet. Kompromissen accepteradesav utan att de ekonomiska och övriga konsekvenserna av densamma hadeklarlagts. Enligt vad utskottet under hand erfarit finns numera inom såvälpostverkets ledning som regionala och lokala instanser stor tveksamhet införatt fullfölja beslut, som kommer att medföra kraftigt ökade kostnaderoch personalinsatser på den regionala nivå, där postverket enligt deursprungliga intentionerna ville reducera personalen och därmedäven minska kostnaderna. ocksålett till att exempelvis fortfarande administreras frånGöteborgsregionen, något som värmlänningarna för övrigt uttryckte önskemål omvid riksdagsbehandling av frågan. Medhänvisning till det anförda finner utskottet övervägande skäl tala för bifalltill motionen. delsutskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse; 2. med bifall till motionen 1978/79: 379 hosregeringen begär att ett förslag till organisation för postverket, baserat påsju regioner med bibehållande av nuvarande regionförvaltningsorter, föreläggsnästkommande , 2.vid punkten 3 (anslagsbehov) beträffande motiveringen förutskottets hemställan under 4 av , , ,, , och (samtliga s)som anser att det avsnitt i utskottets yttrande om försäljning avannonser i telefonkatalogen, m.m. på s. 11 som börjar med "Gällandeavtal" och slutar med "avstyrks därför" bort ersättas med textav följande lydelse: Gällandeavtal ger möjlighet att efter avtalsperiodens slut övertaverksamheten. Utskottet fömtsätter att den möjligheten noga prövas. Detfinns emellertid såsom fömt nämnts en stor oro bland de tele-anställda ochbland personal hos svenska företag som är engagerade i televerketsadministrativa verksamhet att även andra uppgifter skall överföras till detsvenska ITT-företag som fått hand om annonsförsäljningen. Det gäller bl. a.arbetsuppgifterna med sättning, bindning och tryckning av katalogerna, m. m. Dentyp av administrativa uppgifter som ITT i olika länder visat ett växandeintresse för har också såväl säkerhetsmässiga som integritets-mässiga aspekter.Det kan sålunda av säkerhetsskäl inte vara lämpligt att ett multinationelltföretag i en eventuell krissituation handhar viktiga administrativa funktionerför det svenska . Utskottet vill därför starkt understryka vikten avatt administrativa arbetsuppgifter inom telefonrörelsen sker i former somtillgodoser säkerhets- och integritetsskäl. Under hänvisning till detanförda avstyrks motionen.