bet · G201FiU5 · 1978-12-31 00:00:00 — Ensidiga arbetsrörelser Olämpliga arbetsställningar Ensidigt och olämpligt 32,1 « 48,9 21,7 * 11,0 Andelen som i arbetet behöver enfysisk styrka motsvarande den som behövs för att lyfta är större blandjordbrukarna Un bland löntagarna. Nästan alla jordbrukare () motdrygt hälften () av löntagartvillingarna anser att man behöver kunnalyfta för alt klara av arbetet. Två av tre jordbrukare behöver sådanstyrka mot en av fyra bland löntagartvillingarna. Likaså är andelensom har ett i Övrigt fysiskt krävande arbete, som utsätts för kraf- FiU1978/79:5 Bilaga I 31 tiga skakningar eller vibrationer i arbetet eller somtvingas till olämpliga arbetsställningar, större bland jordbrukarna än blandlöntagarna. Endast ifråga om upprepade eller ensidiga arbetsrörelser är andelenlägre bland jordbrukarna än bland löntagarna. Alla skillnader som här noteratsär statistiskt säkerställda. Andelen som anser sitt arbete vara psykiskt ansträngande,enformigt respektive jäktigt och enformigt är klart högre bland löntagarna.Jordbrukarnas arbete är således enligt våra intervjuuppgifter klart mindrep.sykiskt belastande än löntagartvillingarnas. 1.4 Arbetets påfrestningar på individen Resultaten tyder på attjordbrukarna i något högre utsträckning än löntagarna är fysiskt pressade avsitt arbete men att de i avsevärt mindre utsträckning är psykiskt pressade. Arbetets påfrestningar på individen förheltidsjordbrukare, för jämnåriga löntagare med samma inkomst och för allajämnåriga Olycksfall i arbetet sen. Ingen statistiskt säkerställdskillnad föreligger mellan jordbrukarna och löntagarna i fråga om andelen somuppger sig ofta vara kroppsligt utmattad efter arbetet. Frågan ger svar på hurstor andel som i sitt arbete utsätts för fysiska krav överstigande de egnaresurserna, varför den kan anses vara den viktigaste indikatorn på arbetetsfysiska påfrestningar på individen. Eftersom en avsevärt större andel avjordbrukarna än av löntagarna uppger sig bli svettiga i sitt arbetetill följd av kroppsansträngning, anser vi dock att resultaten talar för attjordbrukarna pressas fysiskt något hårdare i arbetet än löntagarna. En avsevärt mindre andel av jordbrukarna än av löntagarnaär ofta psykiskt utmattade efter arbetet, dvs. utsätts i sitt arbete förpsykiska krav överstigande de egna resurserna, varför slutsatsen blir attjordbrukarna i avsevärt mindre utsträckning än löntagarna är psykiskt pressadeav arbetet. FiU1978/79: 5 II: 2 Hälsa och vårdkonsumtion 2.1Hälsotillstånd Såväl fysiskt som psykiskt harjordbrukarna klart bättre hälsotillstånd än löntagarna. Jordbrukarna har ocksåett bättre hälsotillstånd än alla jämnåriga, särskilt i fråga om psykisktvälhefinixande. Hälsotillstånd bland heltidsjordbrukare, blandjämnåriga löntagare med samma inkomst och bland alla jämnåriga Någon värk i axlar, ben. Huvudvärk, svåra besvär Någon trötthet sen. Därav trött för jämnan A?ital sjukdomssymtom: 10 eller fler symtom Medeltal bland > 0 Andelen med nedsatt rörelseförmåga,synnedsättning respektive cirkulationsbesvär är lägre bland jordbrukarna änbland löntagarna. Med undantag för värk i axlar, ben eller leder tyder ävenövriga indikatorer på ett bättre fysiskt hälsotillstånd bland jordbrukarna änbland löntagarna. I fråga om psykiskt välbefinnande föreligger statistisktsäkerställda skillnader i samband med indikatorerna "dagtrötthet","nedsatt psykiskt välbefinnande ", "nervösabesvär" och "sömnbesvär". FiU1978/79:5 Bilaga 1 33 brukarna verkar ha ett klart bättre psykiskthälsotillstånd än löntagarna. När jordbrukarna jämförs med alla jämnåriga framkommerlikartade men ej lika markerade skillnader som när jordbrukarna jämförs medlöntagarna. Förhållandet gäller samtliga indikatorer på fysiskt och psykisktvälbefinnande med undantag för indikatorn "trött för jämnan". Dettaindikerar att den jämförelsegrupp bland löntagarna som vi använder oss av,såväl fysiskt som psykiskt, har klart sämre hälsotillstånd än landets övrigabefolkning. Det betyder också att jordbrukarna är genomsnittligt friskare änsina jämnåriga. Huruvida detta är en effekt av arbetets karaktär ochövriga förhållanden är svårt att säga utan ytterligare undersökningar.Selektionseffekten skulle innebära att den som blir sjuklig slutar medjordbruket eller inte kan bli jordbrukare. 2.2 Vårdkonsumtion och aktivitetsnedsättning Såväl vårdkonsumtion(sjukhusvistelse, läkarbesök, medicinkonsumtion) som aktivitetsnedsättningtill följd av sjukdom (sängliggande, sjukskrivning) är lägre bland jordbrukarnaän bland löntagartvillingarna och också lägre än bland alla jämnåriga. Vårdkonsumtion och aktivitetsnedsättning blandheltidsjordbrukare, bland jämnåriga löntagare med samma inkomst och bland allajämnåriga Besökt läkare senaste 12 Mer än 10 läkarbesök Besökt psykiater sen. Besökt tandläkare sen. Någonreceptmedicin 12,0 33,0 « 23,5 FiU1978/79: 5 kare löntagare åriga av med samma samma kön Aktivitetsnedsättning:Sängliggande någon tid 1973 Sängliggande minst 1973 300 eller fler sjukdagar Medeltal sjukdagar 1973Medeltal sjukdagar bland 1974 300 eller fler sjukdagar Medeltal sjukdagar 1974MedeUal sjukdagar bland 1975 300 eller fler sjukdagar Medeltal sjukdagar 1975Medeltal sjukdagar bland Andelen som före intervjutillfället vårdats på sjukhus eller besöktläkare är avsevärt lägre bland jordbrukarna än bland löntagarna. Avjordbrukarna har varit inlagda på sjukhus mot avlöntagartvillingarna och av alla jämnåriga. Medeltalet vårdveckorrespektive medeltalet läkarbesök är likaså lägre bland jordbrukarna. Andelen som föreintervjutillfället använt någon receptbelagd medicin är ca störrebland löntagarna än bland jordbrukarna, jämfört . I fråga om aktivitetsnedsättning till följd av sjukdom ärsåväl andelen som före intervjutillfället varit sängliggandep. g. a. sjukdom som andelen som varit sjukskriven någontid, avsevärt lägre bland jordbrukarna än bland löntagarna. Jordbrukarna har ibåda fallen knappt hälften så höga andelar. Även medeltalet veckorintervjupersonerna varit sängliggande respektive medeltalet sjukskrivningsdagarär avsevärt lägre bland jordbrukarna. Samtligaovan relaterade skillnader är statistiskt säkerställda. När jordbrukarna jämförs med alla jämnåriga av samma könframkommer likartade men ej lika markerade skillnader som när jordbrukarnajämförs med löntagare med samma inkomster. FiU1978/79:5 Bilaga 1 35 jämförelsegruppen bland löntagarna även i fråga omvårdkonsumtion och aktivitetsnedsättning till följd av sjukdom är en utsattgrupp i jämförelse med landets övriga befolkning. Det ger också ökad tyngd åt resultaten i föregåendeavsnitt att jordbrukarna genomsnittligt är friskare än sina jämnåriga, även omden lägre vårdkonsumtionen också till någon del kan vara en följd av att kravenfrån jordbruksdriften kan göra jordbrukaren mindre benägen att söka vård. 2.3 Tobaks- och alkoholvanor Skillnader i jordbrukarnasrespektive löntagarnas tobaks- och alkoholvanor föreligger endast i fråga omandelen nykterister som är betydligt större bland löntagartvillingarna.Jordbrukarna skiljer .s/g ej från alla jämnåriga i fråga om tobaks- ochalkoholvanor. Tobaks- och alkoholvanor blandheltidsjordbrukare, bland jämnåriga löntagare med samma inkomst och bland allajämnåriga Jämnåriga löntagare med samma inkomst Alla jämnåriga av samma kön Därav mer än 10 cig. Använder ej alkohol Använder alkohol Inga statistiskt säkerställdaskillnader föreligger mellan jordbrukarna och löntagarna i fråga om andelen rökarerespektive andelen som röker 10 eller fler cigarretter per dag. Andelen nykterister, dvs. andelen som uppgett att de ejanvänder alkohol, är dock avsevärt större bland löntagarna än bland jordbrukarna,. Skillnaden är statistiskt säkerställd. Jordbrukarna skiljer sig ej från alla jämnåriga när detgäller tobaks-och alkoholvanor. Skillnaderna i hälsotillståndet kan således ej förklarasav skillnader i tobaks- och alkoholvanor. FiU1978/79: 5 II: 3 Utbildning 3.1 Utbildning och fritidsstudier Jordbrukarna har genomsnittligtkortare formell skolutbildning och lägre utbildningsnivå än löntagarna mendeltar i större utsträckning än dessa i studiecirklar. Utbildning och studier blandheltidsjordbrukare, bland jämnåriga löntagare med samma inkomst och bland allajämnåriga Enbart real- el. Realskola -1- yrkesutbildning En större andel av jordbrukarna änav löntagarna har en skol- och yrkesutbildning som sammanlagt varat högst 6 år.Genomsnittligt antal skolår är också lägre bland jordbrukarna. Skillnaderna ärstatistiskt säkerställda. Resultaten tyder även på att en större andel avjordbrukarna än av löntagarna har enbart folkskoleutbildning, ' varförslutsatsen blir att jordbrukarna har en något lägre utbildningsnivå än löntagarna. Andelen som deltar i studiecirklar är dock dubbelt så storbland jordbrukarna som bland löntagarna, jämfört . Jämfört med alla jämnåriga har jordbrukarna klart lägreformell skolutbildning. Jordbrukarna har genomsnittligt kortare skolgångän genomsnittet för alla jämnåriga. FiU1978/79:5 Bilaga 1 37 II: 4 Politiska resurser 4.1 Fackligt och politiskt deltagande Jordbrukarna skiljer sig ej frånlöntagarna beträffande fackligt deltagande men är i avsevärt högre gradpolitiskt organiserade och aktiva. De båda gruppernas kanaler för politiskargumentering skiljer sig från varandra. Fackligt och politiskt deltagande blandheltidsjordbrukare, bland jämnåriga löntagare med samma inkomst och bland allajämnåriga Talat inför ett möte Ingen skillnad föreligger mellanjordbrukarna och löntagarna i fråga om andelen fackligt organiserade, fackligtaktiva eller fackliga förtroendemän. En avsevärt större andel av jordbrukarnaän av löntagarna är dock politiskt organiserade, jämfört med 30procent, politiskt aktiva, jämfört , samt politiskaförtroendemän, jämfört . De båda gruppernas kanaler för politisk argumenteringskiljer sig från varandra. Jordbrukarna tar i avsevärt större utsträckning änlöntagarna kontakt med någon person i ansvarig ställning för att påverkabeslut i samhällsfrågor, medan löntagarna i högre utsträckning deltar ioffentliga demonstrationer. Samtligaovan relaterade skillnader är statistiskt säkerställda. Andelen fackligt och politiskt utanförstående, dvs. som ejär fackligt eller politiskt organiserade, som aldrig talat inför något möte,som aldrig skrivit någon insändare eller artikel, som aldrig demonstrerat ochsom aldrig tagit kontakt med någon ansvarig person för att påverka ett beslut,uppgår i båda grupperna till . FiU1978/79: 5 4.2 Relation till myndigheter En avsevärt större andel uvjordbrukarna än av löntagarna anser sig ha blivit felaktigt eller orättvistbehandlad av någon myndighet. Jordbrukarna är bättre ställda änlöntagartvillingarna när det gäller att kunna överklaga myndighetsbeslut. Relation till myndigheter blandheltidsjordbrukare, bland jämnåriga löntagare med samma inkomst och bland allajämnåriga Kan själv överklaga beslut Kan få hjälp att överklaga Felaktigt behandlad av: Av minst en myndighet Andelen som försökt fårättelse i någon myndighets beslut är avsevärt större bland jordbrukarna änbland löntagarna. Andelen politiskt fattiga, dvs. som ej kan överklaga ettbeslut och som ej känner någon som kan hjälpa dem med detta, är mindre änhälften så stor bland jordbrukarna som bland löntagarna, jämförtmed . En nästan dubbelt så stor andel av jordbrukarna som avlöntagarna anser sig blivit felaktigt eller orättvist behandlad avnågon myndighet, jämfört ined . Mer än var tredje jordbrukareanser sig blivit felaktigt eller orättvist behandlad av taxeringsnämnden ochdrygt var tionde av lantbruksnämnden. FiU1978/79: 5 II: 5 Säkerhet till liv och egendom 5.1 Utsatthet för brott Jordbrukarna är något mindreutsatta för stöld och klart mindre utsatta för våldsbrott änlöntagartvillingarna. Utsatthet för brott under föregåendetolvmånadersperiod bland heltids-jordbrukare, bland jämnåriga löntagare medsamma inkomst och bland alla jämnåriga Jämnåriga löntagare med samma inkomst Alla jämnåriga av samma kön Stöld och skadegörelse: Utsatt för stöld Därav polisanmäld Fått egendom förstörd Därav polisanmäld Stöld eller skadegörelse Utan ekonomisk förlust Med ekonomisk förlust Genomsnittlig förlust i kr. Genomsnittlig förlust > 0 Utsatt för våldjhot om våld: Våld med kroppsskada Våld utan kroppsskada Hot om våld 0,8 1,8 6,8 * Något av ovanstående Därav polisanmält Plats för våld: Bostad , buss Restaurang Gatan Annan plats 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,4 1,3 0,3 0,3 1,0 0,4 av jordbrukarna jämförtmed av löntagarna har föreintervjutillfället varit utsatta för stöld eller skadegörelse. Skillnaden ärnågot större i fråga om andelen som varit utsatt för stöld än i andelen somfått egendom förstörd. Den genomsnittliga rent ekonomiska förlusten i samband medstöld eller skadegörelse är obetydlig för båda grupperna. Utslagen på allajordbrukarna var den genomsnittliga förlusten, som ej ersattes av försäkringsbolageller på annat sätt, och bland löntagarna . Bland dem somlidit ekonomisk skada i samband med detta uppgick den genomsnittliga ekonomiskaförlusten till bland jordbrukarna och till blandlöntagartvillingarna. Skillnaderna är dock ej statistiskt säkerställda. FiU1978/79:5 Bilaga 1 40 1 fråga om utsatthet för våld ellerhot om våld tyder resultaten genomgående på en mindre utsatthet blandjordbrukarna än bland löntagarna. Ingen av jordbrukarna jämfört med 8 procentav löntagarna uppger sig varit utsatta för våld och/eller hot om våld före intervjutillfället. Jordbrukarna polisanmäler också brotten i mindreutsträckning än löntagarna. 5.2 Utsatthet för olycksfall Ingen systematisk skillnadföreligger mellan jordbrukarna och löntagartvillingarna i fråga om utsatthetför olycksfall. Tabell 20.Utsatthet för olycksfall blandheltidsjordbrukare, bland jämnåriga löntagare med samma inkomst och bland allajämnåriga Därav utan bestående men Med bestående men Plats för olycka: I hemmiljö Pä arbetsplatsen I trafiken Under sport Annat Ändelen som varit utsatt för någotolycksfall före intervjutillfället är något störrebland jordbrukarna än bland löntagartvillingarna men skillnaden är intestatistiskt säkerställd. Skillnaden ligger också främst på olyckor utanbestående men. Äv jordbrukarna har ingen i urvalet råkat ut för olyckor medbestående men jämfört avlöntagartvillingarna. Men inte heller den skillnaden är statistiskt säkerställd. Inte heller i förhållande till alla jämnåriga föreliggernågon systematisk skillnad. FiU1978/79: 5 II: 6 Familjeförhållanden ochsociala relationer 6.1 Familjeförhållanden och sociala relationer Jordbrukarnas familjeförhållandenskiljer sig från löntagarnas genom en lägre andel frånskilda samt ett någothögre genomsnittligt antal barn. Resultaten tyder också på att social isoleringär något mindre förekommande bland jordbrukarna än bland löntagarna. Familjeförhållanden och sociala relationerbland heltidsjordbrukare, bland jämnåriga löntagare med samma inkomst och blandalla jämnåriga Jämnåriga löntagare med samma inkomst Alla jämnåriga av samma kön Ogift, ej samb. Inga barn Fyra eller fler barn Medeltal barn 34,3 12,9 1,6 . 23,7 11,1 * 1,8 . Brukar besöka släkt släkt ofta Brukar ha släkt på besök Har släkt på besök ofta 90,2 23,9 96,7 35,9 87,0 24,2 90,2 22,0 . Mycket släktumgänge Släktumgänge, skalmedelvärde Brukar besöka vänner Besöker vänner ofta Brukar ha vänner på besök Har vänner på besök ofta 97,8 25,0 97,8 30.4 97,0 28,5 95,8 25,4 93,6 27,0 94,1 26,9 Mycket vänumgänge Vänunigänge, skalmedelvärde Mycket umgänge Umgänge, skalmedelvärde Föga släktumgänge Inget släktumgänge Föga vänumgänge Inget vänumgänge Föga umgänge Inget umgänge alls Statistiskt säkerställda skillnadermellan jordbrukarnas och löntagarnas familjeförhållanden föreligger endast medavseende på andelen frånskilda och genomsnittligt antal barn. Ingen avjordbrukarna jämfört med FiU 1978/79: 5 av löntagarna är frånskild. Jordbrukarna hargenomsnittligt 2,1 barn medan motsvarande antal bland löntagarna är 1,6. av jordbrukarna jämfört avlöntagarna uppger sig ha släkt på besök ofta. Detta är den enda statistisktsäkerställda skillnaden med avseende på sociala relationer, men även övrigaindikatorer på socialt umgänge och isolering tyder på att umgänget är någotstörre bland jordbrukarna än bland löntagarna och att andelen socialtisolerade är mindre. II: 7 Fritid och kultur 7.1 Semester och semesteranvändning Jordbrukarim har tagit utgenomsnittligt kortare semestrar samt gör semesterresor och vistas isommarstugor i mindre otnfattning än löntagarna. Semester och semesteranvändning blandheltidsjordbrukare, bland löntagare med samma inkomst och bland alla jämnåriga Jämnåriga löntagare med samma inkomst Alla jämnåriga av samma kön Semesterns längd 1973: Tagit ut Tagit ut Tagit ut Tagit ut 25 eller fler dagar 14,3 31,5 * 26,4 . Medeltal bland > O 14,3 s Vistats i sommarstuga 1973 6,5 Mindre änen vecka 95,7 Fem ellerfler veckor 1,1 36,3 15,7 4,6 1,5 5,5 1,1 Andelen som tagit ut någon semesterunder 1973 är ca 3 gånger större bland löntagarna än bland jordbrukarna, 73procent respektive 26 FiU1978/79: 5 Jordbrukarna hade också genomsnittligt kortaresemestrar än löntagarna och gjorde semesterresor respektive vistades isommarstugor i avsevärt mindre utsträckning än löntagarna. Samtliga jordbrukaresom hade semester gjorde detta år någon form av semesterresa medanmotsvarande andel bland löntagarna var ca 2/3. Med undantag för ati jordbrukarna inågot mindre utsträckning än löntagarna ägtiar sig åt vissaförströelseaktiviteter föreligger inga systematiska skillnader i de bådagruppernas fritidsmönster. Kultur-, nöjes-, förströelse- ochutomhusaktiviteter bland heltidsjordbrukare, bland löntagare med samma inkomstoch bland alla jämnåriga Deltar men ej aktivt Deltar men ej aktivt Går på gator och i affärer Deltar men ej aktivt FiU 1978/79: 5 Deltar men ej aktivt Några systematiska skillnadermellan jordbrukarna och löntagarna i fråga om deltagande i kultur-, nöjes- ochutomhusaktiviteter föreligger inte. Resultaten tyder dock på att andelen blandjordbrukarna som ägnar sig åt bokläsning, bio respektive fiske ärmindre än motsvarande andelar bland löntagarna. Ändelen som ägnar sig åt dans,restaurangbesök respektive jakt är dock större bland jordbrukarna än blandlöntagarna. Statistiskt säkerställd är endast skillnaden i andelen som ägnarsig åt jakt . Med undantag för andelen som brukar görabilutflykter tyder samtliga indikatorer på förströelseaktiviteter på attjordbrukarna i något mindre utsträckning än löntagarna ägnar sig åt sådanaaktiviteter . Detta resultat kan dock helt vara beroende av deturval av förströelseaktiviteter som ingår i våra frågor. Jordbrukarnasförströelseaktiviteter är sannolikt andra än löntagarnas. I avslutningen på sin motionställer motionärerna frågan om "en ny bedömningsgrund för ekonomisk ochsocial standard (kan) framräknas, som ger en mera rättvis bild av olikagruppers situation". Redovisningen i det föregående torde ha klarlagt attinkomsten sådan den redovisas för beskattningsändamål inte kan användas som ettsummerande mått på levnadsnivå, när man skall jämföra jordbrukares ochlöntagares situation. Redan skillnaderna i skatte- och bidragssystemetsverkningar gör sammanräknad inkomst olämplig som jämförelsegrund. Till dettakommer att sammanräknad inkomst framräknas på helt skilda sätt för jordbrukareoch för löntagare, varvid jordbrukspolitiska överväganden kan antas spela enviktig roll vid sidan av de skattepolitiska. I varje fall i ett längretidsperspektiv kan jordbrukarnas inkomstutveck- FiU1978/79:5 Bilaga I 45 ling inte bedömas fristående från derasförmögenhetsutveckling om man vill ha en sammanfattande standard för attjämföra löntagares och jordbrukares ekonomi. Redovisningen har också klarlagt att jordbrukarnaslevnadsnivå skiljer sig från löntagares med samma inkomster uppgivna förbeskattningsändamål också i andra avseenden än de rent ekonomiska.Skillnaderna är så betydande i så många avseenden att inga jämförelser påenstaka punkter kan vara rättvisande. Det är bara jämförelser av helhetsbildensom kan bli rättvisande. Om man rycker ut t. ex. arbetstider, semesteranvändning,hälsa eller förmögenhet ur helhetssammanhanget riskerar man att få en fögafruktbar diskussion. Jordbrukarnas problem och hur deras levnadsnivå skallförbättras å ena sidan samt hur och enligt vilka regler de via beskattningenskall bidra till det allmänna å den andra sidan bör kanske diskuteras friståendefrån löntagarnas problem och skyldigheter, eftersom den sociala situationen ärså olika. Jämförelsen bör gälla helhetssituationen snarare än de olikaenskildheterna. Den teoretiska diskussionen inom det forskningsområde somkallas sociala indikatorer och social rapportering har utmynnat i slutsatsenatt man i varje fall på vetenskapens nuvarande nivå inte kan konstruera någotsammanfattande mått på levnadsnivå. Redovisningen av den sociala utvecklingenmåste i stället integreras i den politiska processen och inriktas på att ge denenskilde medborgaren och hans/hennes valda representanter ett underlag som görhelhetsbedömningar möjliga och bättre grundade.' Underlaget för den sammanfattande bedömningen får enligtde överväganden av teoretisk och praktisk natur som gjorts vidsocialforskningsinstitutet vara en sammanställning av information omlevnadsnivån på de olika komponenterna snarare än en sammanfattande beräkningmed vikter för de olika komponenterna. En sådan sammanställning redovisas på följande sida. Detsammanfattande omdöme vi kan ge som undersökande instans är ganska torftigt.Vi kan bara framhålla att skillnaderna i levnadsnivå är betydande på varjekomponent. Den sammanfattande värderingen av skillnaderna måste göras i denpolitiska processen. 1 För en utförligare teoretisk argumentation, se Mot enteori för social rapportering (Stencil daterad ) och Regionalamedborgarrapportei (Stencil daterad ). FiU 1978/79: 5 Jordbrukarnas levnadsförhållanden skiljer sig på praktiskt taget varjepunkt från jämnåriga löntagares med .samma inkomst uppgiven till beskattning. Heltidsjordbrukare2066 är 1973 jämförda med: Jämnårigalöntagare av samma kön med samma inkomst enligt deklaration Allajämnåriga av samma kön Mycket mindre Mycket bättre Mycket större Samma Sysselsättning, arbetsförhållanden: Årsarbetstid .Arbetslöshet Fysiska arbetskrav Psykisk belastning Mycket längre Mycket mindre Mycket hårdare Mycket mindre Hälsa och värdkonsumtion: Värdkonsumtion, aktivitetsnedsäll. Mycket bättre Mycket lägre Färre nykterister Utbildning och fritidssiudier: Fackligt deltagande Politiskt deltagande Relation till myndigheter Samma Mycket större Mer problem Säkerhet lill liv och egendom: Utsatthet för stöld m. m. Utsatthet för våld och hot om våld Utsatthet för olycksfall Något mindre Mycket mindre Samma Familj och sociala relationer: Civilstånd Antal barn Socialt umgänge Isolering Mindre skilda Något fler Mer Något mindre Fritid och kultur: Mindre Samma Samma Mindre Samma Mycket lägre Mycket mindre Bättre Samma Mycket större Mer problem Mindre skilda Något fler Mer Något mindre Mindre Mindre Samma Mindre Något mindre FiU1978/79: 5 III Företagarnas ekonomiska förhållanden Företagare i den följanderedovisningen är de som vid intervjutidpunkten i majjuni 1974 uppgav att de"arbetar i eget eller delägt företag" och som svarat att de arbetat ieget företag minst minst i genomsnittunder året. De räknas således som egna företagare även om de skattemässigt äranställda och tar ut sin huvudsakliga inkomst som lön från det egna företaget.Andra avgränsningar av gruppen företagare skulle naturligtvis vara möjliga attanvända. Den här tillämpade avgränsningen gjordes utan någraingående överväganden om alternativ. Med tanke på undersökningens karaktär avpilotstudie föreföll den mest naturlig. Förhållandet att de flesta företagarnadeklarerar för sin personliga inkomst som löneanställda får då betraktas somett av resultaten i denna studie. Vi har inte möjlighet att avgöra hur dettaförhållande påverkar de likheter och skillnader mellan företagargruppen ochderas löntagartvillingar som vi finner.