bet · G201UU27 · 1978-12-31 00:00:00 — I årets budgetproposition erinras om attstatsmakterna vid upprepade tillfällen understrukit angelägenheten av enkoncentration av del landprogrammerade biståndet. I propositionen återgesutskottets fjolårsuttalande (UU 1978/79:1) atl del bör vara en strävan all påsikl åsladkomma en koncenlraiion av de svenska bislåndsinsalserna både medavseende på länder och på ändamål. 1 anslutning därtill konstateras ibudgetpropositionen atl del årliga budgeiarbeiei ger tillfälle till enkontinuerlig översyn av samarbetet med de enskilda länderna mol bakgrund avmålen för den svenska biståndspolitiken och de omständigheter, som kanföranleda förändringar i eller avveckling av utvecklingssamarbetet. I detlasammanhang påminns i proposilionen om de beslui om avveckling av detlångsiktiga utvecklingssamarbetet som redan fattats i fråga om och Tunisien.1 årets budgetproposition föreslås att del landprogrammerade biståndet lillPortugal skall avvecklas och att bislåndellill skall nedlrappas efter en ireårsperiod, förutsatt atl inga nyafaktorer tillkommer som förändrar bilden, saml atl utvecklingssamarbetet medSomalia koncentreras till fiskeseklorn. Parallellthärmed har man att räkna med all såväl som inom överskådligtid och i enlighel med tidigare utfästelser kommer atl ingå som nya programländerför långsiktigt svenskl bislånd. Detframstår som önskvärt att regeringen tar fasta på SIDA:s ovan återgivnaerbjudande alt sammanställa ytteriigare material för au bedöma utvecklingen iprogramländerna i belysningen av målen för svenskt bistånd, biståndelseffekter, erfarenheterna av samarbetet med de enskilda länderna samt kriterieroch metoder för uppbyggnad respektive avveckling av långsikligasamarbeisprogram. Delta stämmer också överens med uiskoliels UU 1978/79:27 41 ultalade önskemål atl regeringen söker finna tnetoder som underiäliar enkontinuerlig översyn av det bilaterala biståndets fördelning och innehåll,varvid SlDA:s erfarenheter las lill vara, liksom med uiskoliels ullalande altdet därvid bör vara en slrävan alt på sikl åstadkomma en slörre koncentrationav de svenska biståndsinsatserna. Del är uppenbari all SIDA har en nyckelrollnär del gäller att utforma meloder och skaffa fram underlag för en merasystematisk och återkommande översyn av den biståndsmoitagande länderkretsenoch av biståndels omfattning i olika samarbetsländer. Först i samband med ensådan översyn kan man ta ställning lill bislåndels långsikliga omfattning förde olika mollagarländerna, däribland del i propositionen nämnda ochde i motionen 1771 dessutom nämnda och . Ulskolletförulsälier au regeringen beaktar de nu anförda synpunkterna. Delnu akluella yrkandei 2 i motionen 1771 torde därmed få anses besvarat. Utskottet avstyrker i anslutning härtilldelyrkandet 3.d) i vpk-motionen 1781, där det föreslagils att regeringen införnästa skall presentera rikllinjer för en avveckling av biståndet lillKenya, Lesolho, , , och . Frågan om detfortsatta biståndet till dessa liksom lill andra länder lorde få bedömas avSIDA och regeringen i ett sammanhang och förslagsvis inom ramen för denåterkommande översyn som utskottet ovan förordat. Frågan om avbrytande av bislånd lill länder vilkabedriver anfallskrig eller är inblandade i militära operationer utomlands sominte är företagna i självförsvar aktualiseras i motionerna 420 och 587. Imotionen 420 yrkas sålunda atl skall uttala atl svenskt bislånd iframliden ej skall utgå till länder som bedriver anfallskrig eller motsvarande.Av motionen framgår att det är och som närmast åsyftas. Imotionen 587 yrkas all skall ge regeringen lill känna atl de reglerför avbrytande av vårt bislånd som anges i motionen i framliden skalltillämpas. Motionärerna erinrar om en motion vid föregående i vilkenman yrkal på etl uttalande att svenskl u-landsbislånd skall avbrytaslill mottagarland, som är aktivt engagerat utomlands i militära operationer,vilka icke kan betraktas som vidtagna i självförsvar, att nya avtal om bislåndicke bör ingås med sådant land och au framlida bislåndsavial förses med enklausul av motsvarande innebörd. Molionärernavidhåller nu dessa yrkanden. Också i denna motion anges och somexempel, på vilka angivna princip bör lillämpas. NärUlskottel , i beiänkandel UU 1976/77:17, tog ställning lill etlmotionsyrkande av väsentligen samma innebörd som iden nu aktuella motionen 587,erinrade utskottet om de huvudkriterier som dittills varil vägledande föravbrytande eller avveckling av bilateralt utvecklingssamarbete. a. att biståndssamarbete bygger på långsiktiga UU 1978/79:27 42 förutsättningaroch atl eu abrupv avbrylande av sådani samarbete är elt mycket allvarligt stegsom förutsätter en ingående prövning från fall till fall. Ulskoltel fann intedel kriterium för avbrylande eller avveckling som föreslagils i den då akluellamoiionen lillräckligt klart eller uttömmande för all svårighel kunnalillämpas i alla länkbara situationer. Ocksåi proposilionen 1977/78:135 om rikllinjer för internationellt utvecklingssamarbetem. m. bekräftades de huvudprinciper som förut gällt då fråga uppslår omavveckling eller avbrylande av eu redan inlell utvecklingssamarbete. Detvarenligt propositionen i frågasvårt att förutse de situationer som kanföranleda ett avbrytande av biståndssamarbetet, någol som hittillsskeii i ell fall och som fjljd av en statskupp. Man kunde enligl proposilionenemellertid inte utesluta alt del kan inträffa så grundläggande förändringar iell moliagariands polilik att del blir aktuellt atl avbrylasamarbetet. 1anslutning därtill konstaterade ulskollet (UU 1978/79:1) atl del erbjuder storasvårigheter att uppställa allmängiltiga och entydiga regler för de olikasituationer då elt avbrylande eller ell avvecklande av bislånd kan bli aktuelltpå grund av händelser eller åtgärder i mottagarlandet vilka på ett mer ellermindre genomgripande sätt rubbar förulsällningarna för ulvecklingssamarbetet.En prövning måste därför sisl och slutligen göras i de enskilda fallen, anfördeutskottet som avstyrkte de motioner av samma innebörd som då var akluella. Utskottetgör samma bedömning . De båda akluella motionsyrkandena är visserligenprincipiella lill sin uiformning men synes samiidigi - såsom framgår avmotionerna i övrigt - i sak vara riktade mol del svenska bislåndel till Cubaoch . Frågan om utvecklingssamarbetet med dessa länder diskuteras påandra ställen i beiänkandel, men det finns i detta mer principiella sammanhanganledning understryka atl biståndet inte bör begagnas som ell uirikespoliiisklpåtryckningsmedel. Utvecklingssamarbete bygger på långsiktiga förutsättningaroch syftar främst lill ekonomisk och social ulveckling i falliga länder ellerbland falliga befolkningsgrupper. Elt plölsligl avbrylande av sådant samarbetekan åsladkomma slor och irreparabel skada för båda parter i samarbelel liksomför de människor vi vill bispringa. Utvecklingssamarbeiel varken hindrar ellerutesluter politiska avståndstaganden från moitagarländernas utrikes ellerinrikes agerande, när sådana avståndstaganden framstår som motiverade. Motbakgrund av det anförda a'/styrks yrkandet 1 i motionen 420 liksom yrkandet 2 imoiionen 587. 1 motionen 1774 föreslås alt hosregeringen begär att en särskild expertgranskning genomförs av effekterna avoch effektiviteten i de svenska bilaterala biståndsinsatserna i enlighet medvad som i motionen anförts. En sådan granskning skall enligt molionärerna haivå huvudsyften. Den skall bedöma effektiviteten av svenska biståndsinsatseroch därvid göra jämförelser med insatser som görs av enskilda organisationer.Den skall också bedöma UU 1978/79:27 43 detsvenska biståndets allmänna effekt på mottagariänderna med utgångspunkt frånde svenska biståndspolitiska målen. Vidare framhålls i moiionen attgranskningen bör ske utanför SIDA. Utskottetdelar molionärernas inställning alt en granskning av bislåndels resultal böringå som ell vikligt led i biståndssamarbetet. En sådan granskning ochbedömning sker också fortlöpande. Bisiåndspoliliska ulredningen, som ocksåägnade resultatvärderingens roll i det svenska biståndet uppmärksamhet,konstaterade att åtskilliga resullalvärderingar av projekl, delar av projekleller hela seklorprogram gjorts. InomSIDA upprättades en särskild enhet för resunätvärdering. Denna enhethar utarbetat program för SIDA:s verksamhet på området. Programmen har syftatbåde lill att förstärka mottagarländernas egna möjligheter att planera ochresultatvärdera bislåndel och till au förbättra SlDA:s meloder och syslem förresultalvärdering. Som exempel på denna verksamhet kan nämnas de omfattandeutvärderingarna av C ADU-projekiet i , en utvärdering av ettvattenförsörjningsprojeki i , en ' rapport från en masshälsokampanj isamma land, en utvärdering av ell FAO-och SlDA-stött skogsutvecklingsprojekt iTunisien, en undersökning av hur utbildningen vid en yrkesskola i kvinnors ekonomiska och sociala situation, en allmänresultatredovisning av personalbislåndei och den pågående granskningen av BaiBang-projekiel. Sammanlagi har drygl eii 40-tal resultatvärderingar gjorts. SIDAhar också inlell utvärderingar av del totala bislånd som lämnats lillCuba och . Biståndspolitiskaulredningen konstaterade även all den under 1970-talel infördalandprogrammeringen gjorde del naturligt all huvudansvarel förresuliaivärderingen ligger hos moUagariandels myndigheter, särskill som det medlandprogrammeringsmetoden är svårt all skilja ul just de svenskfinan-sieradeinsatsernas effekter från uivecklingsplaneringens totala effekt. I dennaslutsals instämde sedermera regeringen i prop. 1977/78:135 vars rikllinjerhärvidlag ulan erinringar godkändes av ulskottel och . Dellaförhållande har leli lill alt de anslrängningar som under 1970-lalel gjorls föralt förbättra resuliaivärderingen i första hand kunnat la sig utiryck i eneffektiviseringavSlDA:segna rutiner för redovisning och resultatgranskning imer teknisk mening. Dettahindrar inle alt SIDA bl. a. genom rapporteringen från biståndskon-loren ochmed hjälp av landanalyser av den typ som riksrevisionsverkei (RRV) förordatförsökt skaffa sig inslrument även för en bedömning av biståndels långsiktigareeffekter, relaterade till de svenska bisiåndsmålen. En resultalvärdering somlar sikte på de allmänna, långsiktiga effekterna av svenskl bislånd och avdessa effekters överensstämmelse med av uppsatia bisiåndsniål äremellertid av många skäl svår atl genomföra och kräver i alla händelsermoUagariandels aktiva medverkan. En sådan resultatvärdering blir ju fråga om granskning av delar av mottagarlandets egen utvecklingspolitik.Genom sina förhandlingar och UU 1978/79:27 44 övrigakontakter med moliagariänderna-den s. k. dialogen-har SIDA dock en vissmöjlighet att redan vid formuleringen av program och projekt bygga in kriteriersom underlättar för båda parter all fortlöpande bedöma överensstämmelsenmellan mål och ulfall. Utskottet har också fått intrycket all många u-ländersätter värde på ett aklivi dellagande från SIDA även i diskussioner omutformningen av bislåndel. Motionärernaanser all den föreslagna granskningen av biståndels effekter och effektivitetbör göras av experter utanför SIDA. I viss ulslräckning sker redan sådan externgranskning. Fristående konsulter och experter anlitas sålunda av SIDA föröversyn av enskilda program och projekt, och RRV har företagitgrundliga analyser av olika delar av SIDA:s verksamhet. Också riksdagensrevisorer har genomfört granskningar av vissa delar av biståndsverksamheten.Även det utredningsarbete som gjordes inom den biståndspolitiska ulredningenkan sägas ha inneburit en fristående granskning av del svenska bislåndels måloch av meloder alt nå dessa. Ulskolletfinner del angelägel a ti en fortlöpande granskning äger rum både av deallmänna effekterna av biståndet och av bislåndels effektivitet, definierad somgraden av måluppfyllelse. Utskottet konstaterar samiidigi alt SIDA är välmedveiel om della och att en resultalvärdering i båda de av motionärerna nämndaavseendena redan görs av verket och av verket anlitade experter inom ramen förde begränsningar som betingas av landprogrammeringens principer. Ulskoltelutgår från alt SIDA även i fortsättningen uinytljar de möjligheter den löpandekontakten med mollagariänderna erbjuder för atl åstadkomma bästa möjligaöverensstämmelse mellan bislåndels resultat och de svenska biståndspolitiskamålen. Vidare utgår ulskollet från atl frislående expertis också iforlsältningen kommer att anlitas för granskning av olika delar avbislåndsprogrammei. Ulskollet finner emellertid inte skäl föreligga för all ienlighel med motionärernas förslag förorda en särskild friståendeexpert-granskning av de samlade effekterna av och effektiviteten hos densvenska bilaterala biståndspolitiken och avstyrker därför moiionen 1774. 1 motionen 1775 föreslås au SIDA inom ramen för delsvenska biståndet, främst i södra , aklualiserar frågan omavalkoholiseringsprojeki. Missbrukav alkohol är ell slort problem i många liksom i i-länder. Fråganuppmärksammas också i bislåndssammanhang, såväl av världshälsoorganisationenWHO som av SIDA inom ramen för hälsovårdssamar-beiet med olika . Bislåndpå hälsovårdens område har alllmer inrikials på förebyggandeålgärder som syftar till att skapa en levnadsmiljö som lägger grunden för eltfriskare liv. Hälsoupplysning som tar sikte exempelvis på allmän hygien ochnäringsfrågor spelar en alll viktigare roll i della arbete. SIDA har i deltasammanhang även möjlighet au förmedla information om alkoholensskadeverkningar. Del är emellertid engrundläggande princip i del svenska landprogramme- UU 1978/79:27 45 radebiståndet alt initiativet lill nya program och projekl skall komma frånmottagarländerna själva. Den svenska biståndsmyndigheten kan därför som regelinte - annat än i den dialog som kontinuerligt förs mellan givar- ochmottagariand - hävda all en viss projekllyp skall ingå i biståndet. Om däremotetl mottagariand skulle begära bistånd med program som syftar lill atl motverkaskadeverkningar av alkohol, har SIDA möjlighel atl tillmötesgå en sådanbegäran. SIDAhar också möjligheter alt efter ansökan bevilja enskilda svenska organisationerbidrag för insatser av denna typ i . Även i sådana fall bör detemellertid förutsättas atl de tilltänkta insatserna är väl förankrade ivederbörande land. Utskottet får mol dennabakgrund avstyrka moiionen 1775. 4.2Bundet bistånd och upphandling i Propositionen (s. 63-64) Med bundet bislånd avses gåvobistånd i form avvaror och tjänster, som är förhandsbestämt till upphandling i . Bindningav landdestinerat bistånd förekommer endast inom del s. k. imporlstödel. Tilldet bundna bislåndel räknas också kataslrofbislånd, som utgår i form av varorupphandlade i för kataslrofmedel saml nalurabidrag tillinlernalionella livsmedelsprogram. Den faktiska upphandlingen i inomdet bundna biståndet uppgick under /78 lill 503 milj. kr.Målbeloppet för del bundna bislåndel för /79är675 milj. kr.eller 17,4 96 av de lolala bisiåndsanslagen. Somframhölls i prop. 1977/78:135 om rikllinjer för internaiionelliutvecklingssamarbete m. m., kan bundet bistånd medföra belydande nackdelar föru-länderna. har på grundval härav ulialat(UU 1978/79:1, rskr1978/79:9) alt bör verka för ett återupptagande av de internationellaavbindningsförhandlingarna i för utvecklingsbistånd (DAC). Eltnytt svenskl iniiialiv i DAC kan bli mer övertygande om självi visarvägen för andra givariänder genom alt minska andelen bundet bislånd. Minskadbindning ökar också möjligheterna att nå våra biståndspolitiska mål genom allsamarbetet kan få ell slörre inslag av projekt och program, som inriktas påfattiga befolkningsgrupper. För /80 föreslås det bundnabiståndet uppgå lill 650 milj. kr. -en sänkning med 25 milj. kr. i förhållandelill ramen för innevarande budgetår. Detta belopp motsvarar 14,8 96 av detotala bisiåndsanslagen. 1della sammanhang behandlar utskottet dels moiionen 1978/79:1205 av m. (m) i vad avser yrkandei 1, nämligen atl ullalar UU 1978/79:27 46 1. all den andel bundet bislånd som gällerbehålls oförändrad för budgelårel 1979/80, dels motionen 1978/79:1209 av Gölhe m. (m) i vad avser yrkandena 5-8, nämligen all ullalar sig för 5. all andelen bundet bistånd höjs lill en nivå sombältre överensstämmer med den som lillämpas av andra givarländer, fram tillsdess ali en allmän avbindning av biståndet kunnat uppnås, 6. alt regeringen bör utfärda sådana direktiv föradministrationen av det bundna bislåndel, all detla i enlighet med riksdagensintention får en klart positiv nettoeffekt på den svenska sysselsättningen ochbetalningsbalansen, 7. atl regeringen bör utfärda direktiv om förbällradutbildning för bislåndspersonal och förstärkt information lillbislåndsmollagarna om del svenska utbudet av varor och tjänster i enlighet medvad som i moiionen anförts, 8. au regeringen bör vidta ålgärder för atl selill att de multilaterala biståndsorganens upphandling av varor och tjänster iSverige i framliden kommer all slå i en rimligare proportion lill våra bidraglill dessa organisationer, dels moiionen 1978/79:1781 av m. (vpk) i vad avser delyrkandel 3.k), nämligen 3.atl ullalar och hos regeringen hemsläller om förslag som leder lillall de biståndspolitiska målen skall slyra användningen av hela biståndsanslaget,vilket innebär k) all alll bislånd skalllämnas obundet. Som framgår av budgelproposilionen är målbeloppetför bundet bislånd, dvs. bislånd i form av varor och tjänster som ärförhandsbestämt till upphandling i , under innevarande budgetår 675milj. kr., vilket motsvarar 17,4 96 av de samlade bisiåndsanslagen. Förbudgelårel 1979/80 föreslås del bundna bislåndel uppgå till 650 milj. kr.,vilkel alltså betyder en sänkning med 25 milj. kr. i förhållande till ramen förnuvarande budgelår. Eftersom de samlade bisiåndsanslagen samiidigi sliger,innebär della en större relativ sänkning av målbeloppel, som sålunda skullemotsvara 14,8 96 av de lolala bisiåndsanslagen. Tremotioner lar upp frågan om det bundna biståndet. I m-molionen 1205 yrkas atlnuvarande andel för del bundna biståndet skall bibehållas oförändrad undernäsla budgelår. 1 motionen 1209 yrkas bl. a. aU andelen bundel bislånd skallhöjas lill en nivå som bälire överensstämmer med andra ' givariänders. Ivpk-motionen 1.781 yrkas alt allt bistånd skall lämnas obundet. Ulskoltel erinrar om aUdel (UU 1978/79:1) anslöt sig lill ell uttalande UU 1978/79:27 47 1977/78:135 om rikllinjer för internationellt utvecklingssamarbete m. m.om vikten av all verkar för all de s. k. avbindningsförhandlingar somtidigare förts i för utvecklingsbistånd (DAC) blir återupptagnaoch att det från svensk sida i sådana förhandlingar bör kunna utfästas all vårtland är berett atl ansluta sig lill en internationell överenskommelse omavbindning som omfattar den största delen av del inlernalionellabiståndsflödel. 1årets budgetproposition framhålls alt ell nytt svenskl iniiialiv härom i DACkan bli mer övertygande om självi visar vägen för andra givarländergenom all minska sin andel bundet bislånd. Minskad bindning ökar också möjligheternaatl nå våra biståndspolitiska mål genom all samarbelel kan få etl större inslagav projekt och program som inriktas på fattiga befolkningsgrupper, heter det ipropositionen. Sistnämndauttalande skall ses mol bakgrunden av alt bindning av landdestinerat bislåndendast förekommer inom det s. k. importstödel. 1 målbeloppel för bundel biståndinräknas i övrigt sådani katastroflDistånd som utgår i form av varorupphandlade i med medel från kalastrofposten saml naturabidragen lillde inlernalionella livsmedelsprogrammen. Utskottettillstyrker det för kommande budgetår i budgetpropositionen föreslagnamålbeloppet för bundet bistånd och därmed en sänkning av dess relativa andelinom del samlade biståndet lill något under 15 96. Andelen är därmed ändå någolhögre än under budgetårel 1977/78 (). 1 konsekvens med deltaställningstagande avstyrks yrkandet 1 i moiionen 1205, yrkandei 5 i motionen1209 och delyrkandet 3.k) i motionen 1781. 1 yrkandet 6 i motionen 1209 föreslås au regeringenbör utfärda sådana direktiv för administrationen av del bundna bislåndel alldella får en klart positiv nelloeffeki på sysselsällningen ochbetalningsbalansen. Kraven på en dylik positiv netloeftekt måste enligtmoiionen ges prioritet framför S[DA:s allmänna målsättning all i första handtillvarata mottagariändernas intressen. Enligl molionärerna bör del därföråligga SIDA all se lill alt det bundna biståndet inte alls eller endast i ringamån används för finansiering av sådan import till mollagariänderna som skulle skettäven ulan svenskt bistånd. Medanledning av detla yrkande vill ulskoltel erinra om en rad lidigareställningstaganden i denna fråga från sida, enligl vilka del heladen lid som en ullrycklig bindning av viss del av del bilaterala bislåndelvaril akiuell förutsatts au denna skall vara enkel, dvs. enbart kopplad tillgivarlandei och inle dessuiom till vissa varor eller tjänster. Det harframhållits som vikligt all det bundna biståndet utformas så att del medförminsta möjliga nackdelar för mollagarländerna. Dessa ståndpunkter bekräftadessenast i ulskotiets belänkande (UU 1978/79:1) förra årel med anledning av prop.1977/78:135 om riktlinjer fördel internationella utvecklingssamarbetet m. m.Utskottet finner inle anledning au frångå denna princip och avstyrker därfördet nu akluella yrkandei 6 i motionen 1209. 1yrkandet 7 i motionen 1209 heter del atl regeringen bör utfärda direktiv UU 1978/79:27 48 omförbättrad utbildning av bislåndspersonal och förslärkl information tillbiståndsmotiagarna om del svenska utbudet av varor och tjänster. Somframgår av SIDA:s anslagsframställning för budgelårel 1979/80, eftersträvarstyrelsen alt ge mottagarländerna bälire information om del svenska utbudet avvaror och tjänster, även om delta i första hand är en uppgift för förelagen ochde exporlfrämjande myndigheterna. Sådan information kan enligt SIDA bidra tillall både och motlagarna utnyttjar det bundna bislåndel effektivare. Delframgår vidare all SIDA:s kontakter med de svenska exportfrämjande organen ochnäringslivet har intensifierats. Del har skett bl. a. genom eil seminarium isamarbete med med stort deltagande från svenska exportföretag.Informationsdagar har genomförts för enskilda förelag inom bl. a. verkstads-och varvsindustrierna. har av SIDA fatt i uppdrag all görakonsullsludier för all kartlägga exportmöjligheierna lill Sri Länka ochPakistan, och en liknande utredning om har förut genomförts. En särskildutredning har gjorls om behov och utbud av fiskefartyg.SIDA har också funnit det angeläget au stödja programländernas egenupphandling, bl. a. genom direkt upphandlingsstöd, utbildning av inköpare ochbälire information om den svenska marknaden. SIDA har inbjudit delegationer avinköpare från mollagarländer lill för atl studera och informera sig omden svenska marknaden. SIDA avser atl utarbeta en rikllinjer och anvisningar för hur det bundna biståndet kan utnyttjas. Utskottetvill i detta sammanhang också erinra om uttalandena i årets budgetpropositionom del klara samband som föreligger belräffande en rad mollagarländer mellanhöjda landramar och ökad import från vid sidan av den andel som ärförhandsbunden lill sådan import. SIDA redovisar i sin anslagsframställning enbetydande sådan upphandling av svenska varor och tjänster utanför del bundnabiståndet. Det av SIDA kända direkta återflödel av bisiåndsmedel till Sverigeunder föregående budgetår uppgick lill av de samlade biståndsanslagen.Därtill kommer elt visst ålerflöde i form av motlagariänders ochinlernalionella biståndsprograms upphandling i utan SIDA:s förmedling.Omfånget därav är svårt atl räii uppskatta men beräkningar lyder på all delsvarar för ytteriigare 10 å 20 96 av de samlade bisiåndsanslagen. Vadbeträffar önskemålet i samma yrkande om förbättrad utbildning avbiståndspersonal i dessa frågor, konstaterar ulskoltel all det givelvis åliggersådan personal alt i samband rned det bundna biståndet på bästa sätt informeraom del svenska utbudet av varor och tjänster. Annan exporlfrämjande verksamhetåligger däremol andra statliga organ än SIDA och dess personal.