bet · G201SkU15 · 1978-12-31 00:00:00 — 3) fysisk person, vilkensbruttointäkter av en eller flera förvärvskällor under beskattningsåret uppgått,om han varit här i riket bosatt under hela beskattningsåret och under denna tidicke erlagt sjömansskatt, till sammanlagt och eljest tillsammanlagt , 4) fysisk eller juridisk person,vUkeiis tillgångar av den art, som angives i 3 § 1 mom. lagen om statligförmögenhetsskatt, vid beskattningsårets utgång haft ett värde överstigande200 eller, såvitt angår sådan juridisk person som avses i 6 § 1mom. b) nämnda lag, , samt 5) fysisk eller juridisk person,för vilken garantibelopp för fastighet skall upptagas såsom skattepliktiginkomst. Vidbedömandet av fysisk eller juridisk persons deklarationsskyldighet enligtpunkterna 2)4) skall hänsyn icke tagas till sådan inkomst eller förmögenhet,för vilken den fysiska eller juridiska personen icke är skattskyldig enligtkommunalskattelagen, lagen om statlig inkomstskatt eller lagen om statligförmögenhetsskatt. Havamakar, som ingått äktenskap före ingången av beskattningsåret och levttillsammans under större delen därav, var för sig haft inkomst ellerförmögenhet, skall vardera makens deklarationsskyldighet bedömas med hänsyntill makarnas och boets sammanlagda inkomst och förmögenhet. Skallskattskyldig enligt lagen om statlig förmögenhetsskatt taxeras för förmögenhet,som tUlhör barn eller annan, skall hänsyn därtill tagas viddeklarationsskyldighetens bedömande. Vid rillämpning av vad i första Vidtillämpning av vad i första stycket vid 3) är stadgat, skall stycket vid 3) är stadgat, skall svensk medborgare, som under be- svensk medborgare, som under be skattningsåret tillhört svensk be- skattningsåret tUlhört svensk be skickning hos utländsk makt eller skickning hos utländsk makt, lönat svenskt konsulat eller be- svensk permanent delegation hos skickningens eller konsulatets be- mellanstatlig organisation eller lö- tjäning och som på grund av sin nat svenskt konsulat eller beskick- tjänst varit bosatt utomlands, an- ningens, delegationens eller konsu- ses hava varit bosatt här i riket, lätets betjäning och som på grund Detsamma skall gälla sådan per- av sin tjänst varit bosatt utom- sons make samt barn , lands, anses ha varit bosatt här i därest de varit svenska medborga- riket. Detsamma skall gälla sådan re och bott hos honom. Person, persons make samt barn under 18 som under beskattningsåret tillhört år, om de har varit svenska med- 3Senaste lydelse 1974: 997. främmande makts härvarande beskickning eller lönadekonsulat eller beskickningens eller konsulatets betjäning och som icke varitsvensk medborgare, så ock sådan persons make, barn och enskildatjänare, därest de bott hos honom och icke varit svenska medborgare, ansesdäremot vid tillämpningen av vad i första stycket vid 3) är stadgat icke havavarit här i riket bosatta. borgare och har bott hos honom. Person, som underbeskattningsåret tillhört främmande makts härvarande beskickning eller lönadekonsulat eller beskickningens eller konsulatets betjäning och som icke varitsvensk medborgare, så ock sådan persons make, barn och enskUdatjänare, "m de har bott hos honom och icke har varit svenska medborgare,anses däremot vid tillämpningen av vad i första stycket vid 3) är stadgat ickeha varit här i riket bosatta. I fråga om deklarationsskyldighetför oskift dödsbo efter skattskyldig, som avlidit under beskattningsåret, skalltillämpas vad som skolat gälla för den avlidne. Denna lag träder i kraft den 1januari 1979 och tillämpas såvitt avser 4 § första gången vid taxeringoch i övrigt vid taxering. Lag om ändring i lagen (1947: 577) om statligförmögenhetsskatt Härigenom föreskrivs att 17 § lagen (1947: 577) om statligförmögenhetsskatt! skall ha nedan angivna lydelse. Ä svensk medborgare, som tillhört svensk beskickning hosutländsk makt eller lönat svenskt konsulat eller beskickningens ellerkonsulatets betjäning och som på grund av sin tjänst varit bosatt utomlands,skall tillämpas vad i denna lag stadgas angående här i riket bosatt person. Vad nu sagts gäller jämväl sådan persons make samt barnunder , därest de varit svenska medborgare och bott hos honom. På svensk medborgare, som tiU-hört svensk beskickning hosutländsk makt, svensk permanent delegation hos mellanstatlig organisationeller lönat svenskt konsulat eller beskickningens, delegationens ellerkonsulatets betjäning och som på grund av sui tjänst varit bosatt utomlands,tillämpas vad i denna lag stadgas angående här i riket bosatt person. Detsammagäller sådan persons make samt barn , om de har varit svenska medborgareoch har bott hos honom. Denna lag träder i kraft den 1januari 1979 och tillämpas första gången vid taxering. 1 Senaste lydelse av lagens rubrik 1974: 859. 2 Senastelydelse 1974: 859. SkU 1978/79:15 13 Med anledning av propositionen 1978/79: 58 harväckts morionen 1978/79: 74 av m. fl. (c) vari hemställs attriksdagen beslutar 1. att ändrafolkbokföringsförordningen i enlighet med vad som anges i motionen samt 2. att i övrigt uttala vad som imotionen anförts. Utskottet behandlar i detta sammanhang också deunder allmänna motionstiden /78 väckta motionerna 1977/78: 938 av () vari hemställs attriksdagen hos regeringen begär förslag tUl ändrad lagstiftning rörandebeskattning av anställda ombord på luftfartyg i enlighet med vad i motionenanförts; 1977/78:960 av m. fl. (m) vari hemstäUs 1. att beslutar attanvisningarna till 53 §, 1 mom., andra stycket, andra meningen, ges denäridrade lydelsen att orden "eller innehar fastighet" utgår, 2. att hos regeringenanhåller att anvisningarna till kommunalskattelagen 53 § i övrigt ses över; 1977/78: 1442 av () och BoLundgren (m) vari hemställs att hos regeringen begär förslag sominnebär att avdragsrätt för underhåll till i bosatt mottagare ävenmedges svenska medborgare bosatta i utlandet. I propositionen 1978/79:58 behandlas bl. a.folkbokföringsfrägor avseende diplomater m. fl. I anslutning härtill tas ocksåupp vissa med folkbokföringen sammanhängande skattefrågor. Beträffandefolkbokföringen föreslås att den som är utsänd från för att arbetautomlands i svenska statens tjänst skall kyrkobokföras i den församling, därhan var eller borde ha varit kyrkobokförd vid utflyttningen. I sammaförsamling skall medföljande make och barn registreras. Om denutsände bor tillsammans med någon med vilken han har varit gift tidigare ellermed vilken han har eller har haft barn, behandlas denna person på samma sättsom make. Efter ansökan får medge att tjänstemannen och medföljandemake och barn kyrkobokförs på fastighet som den skattskyldige eller hans makeäger i annan församling. Propositioneninnehåller också förslag om en uttrycklig föreskrift av innebörd att svenskmedborgare, som tUlhör svensk beskickning hos utländsk makt, svensk permanentdelegation hos internationell organisa- SkU 1978/79:15 14 tioneller lönat svenskt konsulat, i beskattningssammanhang skall behandlas sombosatt i . Motsvarande skall också gälla personalen vid dessamyndigheter, förutsatt att det rör sig oni svenska medborgare samt medföljandemake och barn . Deföreslagna ändringarna rörande beskattningen innebär bl. a. att svenskbeskickningspersonal likställs med övriga skattskyldiga och fortsättningsvisfår betala inkomstskatt. Genom ändringarna ifolkbokföringsförordningen (1967: 198), FBF, lämnas det en möjlighet förutsända statsanställda att, på samma villkor som för övriga här i landetbosatta, utnyttja underskott på fastighet i sin tidigare bostadsort i . Imotionen 1978/79: 74 yrkas att de ändrade folkbokföringsreglerna för den somarbetar utomlands i svenska statens tjänst skall omfatta även andra närståendeän medföljande make och barn. Det yrkas också att möjligheterna att efteransökan bli kyrkobokförd i annan församling än den där den utsände bodde vidutflyttningen vidgas.- Motionärerna anför bl. a. att inte endast fastighetavsedd som åretfuntbostad bör kvalificera för kyrkobokföring i den församlingdär fastigheten är belägen. Förslagettill ändrade regler i FBF är bl. a. betingat av att alla utsändastatstjänstemän fortsättningsvis skall betala både statlig och kommunalinkomstskatt och således likställas med övriga skattskyldiga som är bosatta iSverige. Av detta skäl är det enligt utskottets uppfattning angeläget attfolkbokföringsreglerna om möjligt utformas i nära anslutning tillbeskattningsreglerna. De regler som föreslås i propositionen grundar sig ocksåpå det familjebegrepp som tiUämpas vid beskattningen. Det bör framhållas attfamiljebegreppet i flera hänseenden har grundläggande betydelse förbeskattningen och att det därför är viktigt att tillämpningen kan grundas pålätt konstaterbara fakta. Utskottet kan inte finna att motionärerna åberopattillräckliga skäl för sitt förslag. Utskottet avstyrker därför motionen. Däremotfinns det enligt utskottets uppfattning skäl att tillmötesgå ett förslag somlagts fram i en skrivelse till skatteutskottet från och . I skrivelsen framhållsbl. a. att barn till den utsände bör få kyrkobokföras hos honomäven om barnet inte medföljer utan går i skola i annat land än i Sverige.Visserligen finns redan en bestämmelse i FBF, enligt vilken elev vid allmäneller enskild läroanstalt kan kyrkobokföras hos föräldrarna även om hantUlbringar dygnsvilan på annan fastighet än de. Det är emeUertid oklart ivilken utsträckning också skola i utlandet omfattas av uttrycket allmän ellerenskild läroanstalt. Enligt utskottet bör det föreskrivas att barn ,som på grund av sin skolgång i utlandet är förhindrat följa med vid enomstationering, SkU1978/79:15 15 trotsdetta skall kyrkobokföras hos föräldrarna. Ett tillägg av den inne-, börden börinföras i 20 § FBF. mening bör bestämmelserna utformas så ätt de personer som avses idet nu aktuella lagrummet skall kyrkobokföras på den fastighet där den utsändetjänstemannen bodde vid utflyttningen. Tjänstemannen skall emellertid skrivaspå församlingen, om ändrade förhållanden inträffar t. ex. därför att bostadenavyttras eller i fråga om hyrd bostad hyresförhållandet upphör. Medde tillägg som föranleds av det anförda tillstyrker utskottet de ipropositionen föreslagna ändringarna rörande folkbokföringen. Vidare föreslås i propositionen att den som vistastillfälligt i i samband med arbetsanställning här skall beskattas försin inkomst av anställningen på samrha sätt som om han varit bosatt här, under förutsättningatt arbetsgivaren varit skyldig att verkställa skatteavdrag. De nya reglernaskall dock ej gälla för den som under rillfällig vistelse i uppbär lönfrån svenska staten eller svensk kommun om avsikten är att anställningen skallfortsätta utomlands. ProposirioneninnehåUer slutligen också det förslaget att den som är bosatt utomlands ochuppbär folkpension eller tillägspension från skall beskattas här försådan inkomst endast till den del den sammanlagda inkomsten översriger 4 500kr. Utskottetrillstyrker .propositionen i dessa delar men föreslår vissa redakrionellaändringar i författningstexten. De nya bestämmelserna avses träda i kraft den 1januari 1979 och till-lämpas första gången vid taxeringen 1980. Omfolkbokföringsreglema, så som föreslås i propositionen, träder i kraft förstvid kommer dessa emellertid att slå igenom först vid 1981 årstaxering. För att undvika de ej avsedda effekter, som detta kan medföra,föreslår utskottet att folkbokföringsbestämmelserna skall tillämpas med verkanfr. o. m. . Utskottets förslag i denna del föranleder vissaföljdändringar i fråga om ikraftträdandet av bestämmelserna i 71 §kommunalskattelagen (KL) och 4 § taxeringslagen. Denya reglerna innebär också att andra meningen i lagen (1972: 78) om skatt förgemensamt kommunalt ändamål kommer att sakna betydelse och kan utgå. Motde delar av propositionen som utskottet inte närmare berört i det föregåendehar utskottet inte något att erinra. I detta sammanhang behandlar utskottet tre vidrUismötet /78 väckta morioner, som har viss beröring med de i propositionenbehandlade frågorna. Imotionen 1977/78: 960 begärs dels att innehav av fastighet i inte skallbeaktas vid bedömning av frågan,om skattskyldig med tiU- SkU 1978/79:15 16 lämpningav den s. k. treårsregeln (första punkten andra stycket av anvisningarna tUl53 § KL) skall behandlas som bosatt i , dels att anvisningarna till 53 §KL även i övrigt görs till föremål för en översyn. Enligtmotionärerna kan treårsregeln leda tUl att svensk medborgare, som flyttar frånSverige, nödgas sälja fastighet som han har här, därför att han annars kankomma att betraktas som oinskränkt skattskyldig. Eftersom en sådan försäljningkan medföra skyldighet att ta hem försäljningsintäkten till det nya hemlandet,kan treårsregeln innebära en belastning på den svenska valutareserven. Enligtmotionären kan treårsregeln också leda till att valiitatUldélningen i sambandmed utflyttningen försvåras. Syftetmed motionen 1977/78: 938 är att åstadkomma jämställdhet ibeskattningshänseende mellan å ena sidan anstäUda ombord på svenska, norskaeller danska luftfartyg och å andra sidan markpersonal i de fall där dessa personerär bosatta i men stationerade i utlandet. Detta yrkande berör den s. k.ettårsregeln (54 § h KL och 7 § 1 lagen om statlig inkomstskatt). Denu aktuella bestämmelserna infördes genom lagstiftning 1966. Treårsregelninnehåller en schablon för bedömning av frågan om en skattskyldig som vistasutomlands skall anses bosatt i eUer inte. Ettårsregeln innebär attanställningsinkomst på grund av utlandsvistelse är undantagenfrån svensk beskattning. Enligttreårsregeln kan svensk medborgare som flyttar utomlands anses bosatt här iriket om han har väsentlig anknytning till . Vid bedömning av frågan omsådan anknytning föreligger skall hänsyn tas till sådana omständigheter som attden skattskyldige inte tagit varaktigt bo och hemvist på viss ort i utlandet,att han vistas utomlands för studier eller för att vårda sin hälsa, att han harbo eller famUj i , att han driver rörelse eller innehar fastighet här iriket eller att någon annan jämförbar omständighet föreligger. kan bedöma har treårsregeln i huvudsak fungerat tillfredsställande.Att den skattskyldige har kvar en så betydelsefull del av sina tillgångar iSverige som en fastighet visar enligt utskottets uppfattning att hanfortfarande har anknytning till . Om denna anknytning är så stark atthan skall anses bosatt i bör enligt utskottets uppfattning liksomhittills bedömas med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet. Skulleanknytningskriteriet "innehav av fastighet här i riket" tas bortskulle det allvarligt försämra möjligheten att motverka skattemässigt beringadebosättningar i uUandet. Vad som anförts i morionen 1977/ 78: 960 utgör enligtutskottets uppfattning inte rillräckliga skäl för ändring av gällande ordning,och utskottet avstyrker således bifall till densamma. Ettårsregeln gäller inte ifråga om den som i beskattningshänseende SkU 1978/79:15 17 ärbosatt i och anställd för att arbeta ombord på skandinavisktluftfartyg. Ettårsregeln innebär således inte att denna personal är fri-kalladfrån svensk skatt på inkomsten. Detbör framhållas att den som är bosatt i och anställd ombord på svenskt,danskt eller norskt. luftfartyg enligt internationellt vedertagna reglerbeskattas i och inte i det land där han vistas. Att utvidgaettårsregeln till sådan personal torde därför kunna leda till frihet från skattbåde i och i utlandet. HärtUI kommer att den ombordanställda personalentill skillnad från markpersonal enligt uppgift torde kompenseras för sinasärskilda kostnader i utlandet genom utlandsrillägg. Medhänsyn tUl det anförda finner utskottet inte skäl tillstyrka motionen 1977/78:938. Imotionen 1977/78: 1442 förordas att den som är bosatt utomlands och betalarunderhåll till mottagare som är bosatt i skall medges avdrag förunderhållet vid beskattningen i . Bakgrunden till motionen är bl. a.att vissa pensionärer m. m. trots bosättning utomlands beskattas här. Utskottetvill inte bestrida att beskattningen av den som är bosatt utomlands i vissafall kan verka hård och att det kan finnas skäl att genomföra vissa lättnader.Som framgår av vad ovan anförts har utskottet också tillstyrkt det ipropositionen 1978/79: 58 framlagda förslaget om en generell begränsning avskatteplikten för allmän pension när mottagaren är bosatt utomlands. Vedertagnaregler innebär emellertid att allmänna avdrag, som inte har samband med någonförvärvskälla, endast medges i den stat där den skattskyldige är bosatt. Attden skattskyldige inte alltid har inkomster som beskattas i utlandet och frånvilka underhållsbidrag m. m. kan avräknas utgör enligt utskottets uppfattninginte skäl för ett allmänt undantag från de principer som gäller på dettaområde. Även om ett avdrag för utgivna underhållsbidrag i enskilda fall kananses motiverat i sådana situationer som avses i motionen, bör framhållas attdenna skälighetsfråga inte kan bedömas utan en mer ingående kännedom om denskattskyldiges inkomst- och beskattningsförhållanden i utlandet. Avdet anförda framgår att utskottet inte är berett att tillstyrka bifall tUlmotionen 1977/78: 1442. I propositionen 1978/79: 21 föreslås att bibel fond befrias från skattskyldighet för inkomst av kapital m. m. Utskottet har inte något att erinra, mot förslaget. Den härav föranledda ändringen i 53 § 1 mom. KL bör samordnas med den ändring av samma lagrum som föreslås i propositionen 1978/79:58. ' 1.att med avslag på motionen 1978/79: 74 samt med anledningav proposirionen 1978/79:-58, propositionen 1978/ 79: 21, såvitt den hänvisatstUl skatteutskottet, och vad utskottet anfört antar här ovan på s. 212angivna förslag tUl 1. lag om ändring i folkbokföringsförordningen (1967:198)med den ändringen att 20 § samt övergångsbestämmelserna erhåller följande såsomittskottets förslag betecknade lydelse: Den som är utsänd för anstäU-ningpå utländsk ort i svenska statens tjänst kyrkobokföres under dennatjänstgöring jämte medföljande make samt barn i denförsamling i vilken den utsände senast var eller hade bort vara kyrkobokförd. kan dock medgeden utsände att med medföljande make samt barn kyrkobokföraspå viss fastighet i församling där han eller maken äger eller innehar fastegendom. Vad i denna paragraf sägs om make skall gälla även den somutan att vara gift med den utsände, lever tillsammans med denne om de ridigarehar varit förenade i äktenskap eller gemensamt har eUer har haft barn. Den som är utsänd för anställningpå utländsk ort i svenska statens tjänst kyrkobokföres under dennatjänstgöring jämte medföljande make samt barn i denförsamling i vilken den utsände senast var eller hade bort vara kyrkobokförd.De kyrkobokföras då på den fastighet där den utsäruie förut var bokförd ellerom ändrade förhåUanden det föranleder under rubrik på församlingen skrivna. kan också medge den utsände att medmedföljande make samt barn kyrkobokföras på viss fasrighet iförsamling där han eller maken äger eller innehar fast egendom. Vad i denna paragraf sägs om make skall gälla även den somutan att vara gift med den utsände, lever tiUsammans med denne om de tidigarehar varit förenade i äktenskap eller gemensamt har eller har haft barn. Vad som sägs om medföljande barn skall gälla även barnunder som för sin skolgång vistas i utlandet på annan ort än den därden utsände stationerats. Den som vid ikraftträdandet redan vistas utom riket under sådana förhållanden som avses i 20 § i sin nya lydelse kyrkobokförs i den församling han var eller hade bort vara kyrkobokförd vid tiden för utresa i samband med statsan-slällning utom rUcet. Den som vid ikraftträdandetredan vistas utom riket under sådana förhållanden som avses i 20 § i sin nyalydelse kyrkobokförs med verkan fr. o. m. i den församlingoch på den fastighet där han var eller hade bort vara kyrkobokförd vid tiden SkU 1978/79:15 förutresa i samband med statsanställning utom riket. 2. lag om ändring ikommunalskattelagen (1928: 370) med den ändringen att 53 § och anvisningarnatill 66 § samt övergångsbestämmelserna erhåller följande såsom utskottetsförslag betecknande lydelse: 1 mom. Skyldighet att------ för pension och annan ersättning enligt lagen(1962: 381) om aUmän försäkring eller pension på grund av anställning elleruppdrag hos svenska staten eller svensk kommun, i fråga om pension enligtnämnda lag dock endast till den del beloppet överstiger ; ---- i riket; för pension enhgt lagen (1962: 381) om allmänförsäkring fj7/ den del beloppet överstiger och för annanersättning enligt nämnda lag; förpension på grund av anställning eller uppdrag hos svenska staten eller svenskkommun; 1.Av bestämmelserna i denna paragraf, jämförda med föreskrifterna i 68 §,framgår, att för den som under ett beskattningsår eller del därav stadigvarande-vistats här i riket utan att mantalsskrivnings-skyldighet i någon kommun beträffandehonom förelegat för året näst före taxeringsåret, skaU såsom hemortskommunanses den kommun, där han under det år, som närmast föregått taxeringsåret,först vistats, utan att vistelsen varit allenast tiUfällig. Vidare framgår, attför den som har vistats tillfälligt här i riket och har haft arbetsanställning,vid vilken skatteavdrag har kommit i fråga utan att nyssnämndmantalsskrivningsskyldighet beträffande honom har förelegat, skaU såsomhemortskommun anses den kommun, där han under det år 1.Av bestämmelserna i denna paragraf, jämförda med föreskrifterna i 68 §,framgår, att för den som under ett beskattningsår eller del därav stadigvarandevistats här i riket utan att mantalsskrivnmgs-skyldighet i någon kommun beträffandehonom förelegat för året näst före taxeringsåret, skall såsom hemortskommunanses den kommun, där han under det år, som närmast föregått taxeringsåret,först vistats, utan att vistelsen varit allenast tillfällig. För den som harvistats tUlfälligt här i riket och har haft arbetsanställning, vid vUken skatteavdraghar kommit i fråga utan att nyssnämnd mantalsskriy-ningsskyldighet beträffandehonom har förelegat, skall såsom hemortskommun anses den kommun, där han under det år som närmast som närmast föregått taxeringsåret först har vistats. Vadsom nu har sagts om den som har vistats tillfälligt här skall dock icke gällaom den skattskyldige vid visteben här uppbär lön av anställning hos svenskastaten eller svensk kommun om anställningen avses fortsätta utomlands. föregått taxeringsåret först har vistats. Denna lag träder i kraft . Bestämmelserna tillämpas såvitt avser 71 § första gångenvid taxering och i övrigt vid taxering. Denna lag träder i kraft och tillämpasförsta gången vid taxering. 3. lag om ändringi lagen (1947: 576) om statlig inkomstskalt; 4. lag om ändringi uppbördslagen (1953: 272); 5. lag om ändringi taxeringslagen (1956: 623) med den ändringen att övergångsbestämmelsernaerhåller följande såsom utskottets förslag betecknade lydelse: Denna lag träder i kraft och tUlämpas första gången vid taxering. Denna lag träder i kraft den 1januari 1979 och tillämpas såvitt avser 4 § första gången vid taxeringoch i övrigt vid taxering. 6. lag om ändring i lagen (1947: 547) om statlig förmögenhetsskatt. 2. att antar följande Lag om ändring i lagen (1972: 78) om skatt för gemensamtkommunalt ändamål Härigenom föreskrivs att lagen(1972: 78) om skatt för gemensamt kommunalt ändamål skall ha nedan angivnalydelse: Vi , med nåde, , Götes och VendesKonung, göra veterligt: att Vi, med , funnit gott förordna, alt skatt,som jämlikt bestämmelserna i kommunalskattelagen (1928:370) skaU utgå förgemensamt kommunalt ändamål, skall utgöras med tio Enligt beslut föreskrivs att skatt, som enligtbestämmelserna i kommunalskattelagen (1928: 370) skaU utgå för gemensamtkommunalt ändamål, skall utgöras med för varje skatteöre, som påförtsför den till sådan skatt beskattningsbara inkomsten. SkU 1978/79:15 öreför varje skatteöre, som påförts för den tiU sådan skatt beskattningsbarainkomsten. Utgår skatt för sådant ändamål enligt 69 § andra stycketkommunabkattela-gen, uträknas dock skatten enligt den utdebitering somfastställts att gälla för Storkyrkoförsamlingen i .