bet · G201TU18 · 1978-12-31 00:00:00 — Konkreta förslag lill åtgärdersom berör t. ex. trafikverk och andra myndigheter bör enligt föredragandenkunna läggas fram i anslutning till länsstyrelsernas åriiga rapporter överlänsplaneringen och därmed kunna beaktas i det normala petita- ochbudgetarbetet. Föratt ytterligare underiätta de sektorsövergripande avvägningar som måste göraspå central nivå förordar föredraganden atl en ökad tidsmässig samordning skallske av den långsiktsplanering som bedrivs inom olika statliga trafikverk.Vidare förordas atl de verk som i sin verksamhet och investeringsplanering integenomgående tillämpar ett samhällsekonomiskt synsätt skall vara skyldiga attlämna underiag för samhällsekonomiska analyser som kan komma att utföras pådepartementsnivå av sådana projekt och åtgärder som kan förväntas få enväsentlig effekt på Irafikfördelningen, trafikutvecklingen ellersamhällsutvecklingen. Föredraganden aviserar atl förslag till föreskrifter ienlighet härmed kommer att föreläggas regeringen, som har att besluta i dennafråga. Ipropositionen behandlas särskilt behovet av en övergripande hamnplanering.Föredraganden ansluter sig till vad som förordats i departementspromemorian(Ds K 1975:9) Planering av de svenska hamnarna, nämligen att en övergripandehamnplanering bör komma till stånd. Tillskapandet av en övergripandehamnplanering och därmed sammanhängande faktasammanställningar, prognos- ochandra framtidsbedömningar bör enligt föredraganden väsentligt förbättra deolika hamnägarnas beslutssituation. Föredraganden betonar också att enövergripande hamnplanering undertättar den samordning som måste ske mellanhamnutbyggnader och de investeringar som görs i andra delar av trafiksektorn,såsom vägar, järnvägar och andra terminalanläggningar. Vidare framhålls att envidgad hamnplanering skapar bättreförutsättningar för en samordning av investeringarna inom hamnsektorn med denövriga samhällsplaneringen, t. ex. den fysiska planeringen och den regionalautvecklingsplaneringen. 1fråga om tillvägagångssätt vid hamnplaneringen förordar föredraganden attplaneringen bör bedrivas på tre nivåer - nationell, regional och lokal nivå.Föredraganden understryker i anslutning härtill vikten av att kommunerna taraktiv del i planeringen, vilket enligt föredraganden underlättas genom denregionala trafikplaneringen. Föredraganden erinrar i sammanhanget om deriktlinjer som regeringen meddelat länsstyrelsernaangående en kartläggning av hamnförhållandena i resp. region. Enligtriktlinjerna bör en inventering ske av bl. a. den befintliga hamnkapacitetenliksom utnyttjandet av denna, de olika hamnarnas ekonomi och aktuellautbyggnadsplaner. Materialet skall överlämnas tillkommunikationsdepartementet. Ifråga om den övergripande nationella planeringen bör enligt föredraganden enutgångspunkt för den planerande myndigheten vara att utifrån de förhållandensom reglerar efterfrågan på hamntjänster för olika varuslag ochtransportrelationer söka fastställa en lämplig framtida hamnstruktur. Fråndenna utgångspunkt bör enligt föredraganden en perspektlvplan över hurhamnsystemet bör utvecklas successivt växa fram. Särskild vikt föreslås börafästas vid frågan om en lämplig hamnstruktur för linjeirafiken, såväl deneuropeiska som den transoceana. Föredragandenföreslåratt bör vara den myndighet som skall handha planeringenpå nationell nivå. För atl säkerställa dels att tillförserforderiig kompetens i hamnfrågor, dels atl olika intressen blir tillgodoseddai planeringen föreslås vidare att ett samarbetsorgan knyts till verket.Samarbetsorganet föreslås innefatta företrädare för Svenska hamnförbundet.Svenska kommunförbundet, , ,och Befrakiarrådei. Föratt planeringsarbetet skall kunna ske på ett meningsfullt och framsynt sättkrävs enligt föredraganden, i likhet med vad som förordats av bl. a. , att har tillgång till information om de projektsom kan komma att aktualiseras under överblickbar framtid. Ägare av såvälallmänna som enskilda hamnar bör därför enligt föredraganden åläggas attårligen informera och länsstyrelser genom att sända in enförteckning över de investeringsobjekt de avser att utföra . Förteckningen föreslås uppta objektens art och inriktning, denhanleringsvolym som påverkas av investeringarna, beräknat investeringsbeloppoch de förhållanden i övrigt som är relevanta för en beskrivning av resp.projekt. Utöverinformation om projekt som är aktuella inom närmaste femårsperiod är detenligt föredraganden värdefullt om hamnägarna informerar länsstyrelser ochsjöfartsverket även om projekt och utbyggnader som ligger längre fram i tiden.Denna information, som föreslås vara frivillig, förutsätts varaav mer översiktlig karaktär. Den närmare utformningen av det föreslagnainformationssystemet får enligt föredragandens mening ankomma påsjöfartsverket att utarbeta. Föredraganden föreslår vidare att sjöfartsverketmed hjälp av det nämnda informationssystemet bör bygga upp och ä jourhålla enfaktabank över olika hamnars tekniska, kapaciieismässiga, fysiska m. fl.förhållanden. Dennämnda perspeklivplanen för hamnväsendet kan enligt föredraganden redan genomsin existens förväntas komma att påverka övervägandena i frågor om olikahamnprojekt. Föredraganden anser dock alt samhället bör ges elt mera påtagligtinflytande på hamnanläggningar i olika delar av landet. För att uppnå dettasyfte föreslås i propositionen att ett s. k. utlåiandeinstitut inrättas. 1propositionen föreslås således au inga väsentliga infrasirukturella utbyggnaderi hamnar, såsom fördjupning av farieder, anläggning eller utbyggnad av kajer,byggande av industrispår och anskaffande av kranut-ruslning, bör få görasförrän de har anmälts hos och verket har avgetl utlåtande omderas lämplighet från samhällelig synpunkt. Utlåtande bör enligt föredragandenockså avges över sådana investeringar som i väsentlig grad påverkargodshantering som redan förekommer i hamnen eller som innebär att en helt nytyp av gods kommer att hanteras. Föratl avgränsa sådana större investeringar som bör bli föremål för utlåtandeföreslås att en Moppsgrarti införs. Denna föreslås gå vid 15 milj. kr. förfunktionellt sammanhängande projekt. Ifråga om investeringar som understiger denna gräns föreslås gälla atlfunktionellt sammanhängande projekt med en investeringsvolym understigande 2milj. inte skall behöva bli föremål för utlåtande. Däremot bör de ingå iden information som skall lämnas till . Ifråga om övriga projekt, dvs. investeringar som uppgår lill 2-15 milj. kr.,föreslås följande allmänna regler gälla. Hamnägare, blivande hamnägare ellerandra som avser att utföra en investering inom området för hamnens verksamhetskall redovisa sina utbyggnadsplaner för . Denna redovisningskall ske utan anmodan. I denna redovisning skall också ingå en bedömning avhur resp. investering påverkar dels omfattningen av hanteringen av den ellerde aktuella varuslagen i hamnen, dels hamnens totala godsomsättning. Pågrundval av denna information föreslås böra besluta och meddelaberörd hamnägare vilka investeringar som skall bli föremål för utlåtande. Anmälanom investering skall sändas till . Anmälan bör ge en så långtmöjligt allsidig bild av projektet ur ekonomisk, teknisk, miljömässig ochregionalpolilisk synvinkel. Anmälan skall innehålla en teknisk beskrivning avprojektet, investeringsbelopp och investeringstidplan, lönsamhetskalkyl,uppgift om anslutningar till befintligt väg- och järnvägssysiem, anknytningtill farieder, konsekvenser för miljö och markanvändning,sysselsättningseffekter samt sådana uppgifter i övrigt som är av betydelse förall skall kunna bedöma projektet. De grundläggande bestämmelserna omanmälningsskyldighet bör enligt föredraganden tas in i lag, medan de närmareföreskrifter som behövs om anmälningsskyldigheten och om informationsplikt ifråga om planerade hamninvesteringar föreslås meddelas av regeringen eller denmyndighet som regeringen utser därtill, dvs. 1 propositionenredovisas också förslag till lag om hamninvesteringar. Föredragandenframhåller atl avsikten är alt efler ett riksdagsbeslut låtapåbörja det förberedelsearbete som krävs för atl planeringsförfarandet ochutlåtandeinstitutet skall kunna träda i funktion den . I motionen 1978/79:2379 (punkten 10) yrkas alt riksdagenbeslutar att med avslag på vad som anförs i motionen beträffande regionaltrafikplanering ge regeringen till känna vad som anförs i motionen beträffandelänsdemokratisk förankring i den regionala trafikplaneringen. a. alt den regionala trafikplaneringen måste ingå som ennaturtig beståndsdel i länsplaneringen och all en planering av denna art måsieske med stark förankring hos länets befolkning. I avvaktan på all förslag idenna fråga framläggs av länsdemokratikommiltén är det enligt motionärernaangeläget att största möjliga politiska förankring på länsnivå skapas redaninom ramen för den existerande planeringsordningen. Detta kan enligtmotionärerna ske bl. a. genom atl länsstyrelsernas förtroendemannaslyrelse gesen mer aktiv roll i arbetet och genom att det regionala planeringsarbetet gesen bättre förankring i primärkommunerna. Detär vidare enligt motionärerna angeläget atl de statliga länsorganensstyrningsambiiioner begränsas i fråga om den kollektiva persontrafiken. Likaledesyrkas i motionen 1978/79:2397 (punkterna 3 och 4) au beslutar att - till regeringen återförvisa propositionens avsnitt7. Vissa planerings- och invesieringsfrågor med begäran alt regeringenåterkommer till med förslag till riktlinjer, - begära att regeringen vid redovisningen av förnyatförslag om den regionala trafikplaneringen beaktar vad som anförts i motionen. Motionärernaanser all de riktlinjer som anförts i propositionen är alltför vaga ochallmänna för att kunna tjäna som vägledning för den regionala trafikplaneringenoch föreslår atl regeringen skall återkomma till med förslaglill riktlinjer grundade på en analys av det redovisade arbetet.Motionärerna föreslår också atl planeringsarbetet i första hand skall inriktaspå kollektivtrafikens behov och näringslivets godsirafik-försörjning samt atlsamhällets sysselsättningspoliiiska mål måste ges stort infiytande påtrafikplaneringen. Därtill yrkas i motionen 1978/79:951 (punkten 3 0 att hos regeringenger till känna vad som anförts i motionen angående glesbygdslra-fiken.Motionärerna framhåller att det är nödvändigt att den kollektiva trafiken förbättrasoch görs mera heltäckande med hänsyn till de många människor som inte hartillgång till bil. Vidare framhålls alt det i vissa områden är av särskild viktalt tvärledsförbindelser upprättas och atl del är angeläget att söka finna nyaflexibla trafikformer. Utskotletfinner att vad föredraganden anfört angående behovet av såväl en övergripandetrafikplanering som en utbyggd och tidsmässigt samordnad sektoriell planeringinom varje trafikgren i allt väsentligt överensstämmer med utskottetsuppfattning i denna fråga. Utskottet vill emellertid när det gäller denregionala trafikplaneringen särskilt understryka angelägenheten av alttrafikplaneringen nära samordnas med eller integreras i länsplaneringen. Ensådan samordning eller integration är enligt ulskollets mening väsentlig medhänsyn bl. a. lill den betydelse trafiksystemet har för tillgängligheten tillarbete, service, etc. i kommuner och regioner. Vidare bör enligt utskottetsmening härigenom även kunna säkerställas både att samhällets sysselsättningspoliiiskamål beaktas och att kommuner och landsting tillförsäkras ett stort inflytandepå planeringen. Utskottet vill i sammanhanget också understryka vikten a v attnäringslivets godstrafikförsörjning särskilt beaktas i den regionalatrafikplaneringen. Det gäller inte minst i fråga om styckegods-trafiken iglesbygdsområden. Vadden regionala kollektivlrafikplaneringen beträffar, anser uiskoitet detnaturligt all det avgörande infiytandet och ansvaret för denna primärt böråvila det organ som skall bära såväl det ekonomiska som politiska ansvaret förden regionala och lokala kollektivtrafiken. Utskottet utgår således från atlallteftersom huvudmän för kollektivtrafiken på landsväg bildas i länen kommerhuvudmännen - med beaktande av länsstyrelsernas övergripande riktlinjer - atlsvara för den konkreta utformningen av del kollektiva trafiksystemet i resp.län. Utskottet förutsätter att hänsyn därvid tas lill behovet av en förbättradkollektivtrafik även i mer glesbebyggda områden och alt möjligheterna att åstadkommanya och flexibla trafiklösningar i sådana områden med utnyttjande avanropsstyrd kollektivtrafik, minibussar, taxi m. m, prövas. Närdet gäller den sektoriella planeringen delar utskottet som tidigare nämntsföredragandens uppfattning om behovet av långsiktiga och tidsmässigtsamordnade investeringsplaner för samtliga trafikgrenar som underiag för desektorsövergripande avvägningar som måste göras av regeringen och riksdagen.Utskottet vill i sammanhanget även hänvisa till vad utskottet i det föregående(avsnitt 4.4.2) anfört om behovet av en långsiktig investeringsplan för statensjärnvägar. Vidaredelar uiskoitet föredragandens uppfattning om del angelägna i atlsamhällsekonomiska utvärderingar görs av sådana projekt och åtgärder inom olikatrafikgrenar som kan förväntas i väsentlig grad påverka trafikfördelningen,trafikutvecklingen eller samhällsutvecklingen. Vid övergång lill en mermarginalkostnadsanpassad prissättning av de trafiktjänster som tillhandahållsav del allmänna - i enlighet med vad som i det föregående förordats -ökarenligtutskottets mening behovet av en samhällsekonomisk utvärdering av viktigareinvesteringar och åtgärder på trafikområdet. Utskottetförulsälter att då mer preciserade riktlinjer för trafikplaneringen föreligger,flr ta del av dessa. Utskottet utgår också från att resultatet av detpågående regionala trafikplaneringsarbetel och den förordade utbyggnaden avden långsiktiga sektoriella planeringen redovisas för . Utskotletåterkommer i del följande lill frågan om hamnplaneringen. Vad utskottet nu haranfört bör av ges regeringen till känna. Genom ulskollets ställningstagande torde syftet medyrkandena i motionerna 1978/79:2379 (punkten 10), 1978/79:2397 (punkterna 3och 4) och 1978/79:951 (punkten 3 O vara tillgodosett. I motionen 1978/79:951 (punkten 3 m) begärs attriksdagen hos regeringen ger till känna vad i motionen anförts angående dencivila luftfarten. Motionärerna anser del bl. a. från energisynpunkl nödvändigtatt genom samordning av olika trafikgrenar se till atl flygtrafikens expansioninte leder till en minskning av irafikunderiaget för den övriga kollektivatrafiken och att stor uppmärksamhet ägnas flygsäkerhetsfrågan. Ianledning härav vill utskottet hänvisa till vad som anförs i propositionenangående behovet av samordning mellan planeringen och flygsystemeis utvecklingoch planeringen inom andra samhällssektorer och av att flygplats-planeringen ingårsomelt led i planeringen av transportsystemet i dess helhet. Uiskouet erinrarockså om det arbete med dessa frågor som pågår inom lufilransportuiredningenoch om det uppdrag som regeringen gett länsstyrelserna allgenomföra en övergripande planering av sådana mindre flygplatser som betjänarmatar- och allmänflygel i resp. län. Närdet gäller flygsäkerheten utgår utskottet från att luftfartsverket ochluftfartsinspektionen fortlöpande följer utvecklingen på flygsäkerhetsområ-deloch vidtar de åtgärder som kan erfordras. Underhänvisning till det anförda och i avvaktan på resultatet av pågåendeutredningsarbete finner utskottet någon särskild åtgärd från sida ianledning av motionsyrkandet ej erforderlig. Med hänsyn till det arbete som pågår inomluftiransportutredningen och vid länsstyrelserna - med anledning av regeringenstidigare nämnda uppdrag - synes inte heller någon särskild åtgärd frånriksdagens sida påkallad i anledning av motionerna 1978/79:1413 om en ombyggnadav flygplatsen i , 1978/79:1417 om att flygplatsen /Kronobergöverförs till statlig primärHygplats och 1978/79:1943 om användning av Gunnarnsmilitära flygfält för charterflyg. När det gäller flygplatsfrågan i villutskottet även erinra om alt kommunikationsministern i ett interpellationssvari april framhållit alt vissa åtgärder måste vidtas för fortsattutnyttjande av den militära flygplatsen i för civil trafik.Konmiunikationsminislern meddelade därvid också atl en framställning har gjortstill regeringen av i om att bl. a.sådana åtgärder vidtas att planering.sarbelet för utbyggnad av en nyflygslation vid kan återupptas och att framställningen harremitterats till luftfartsverket för yttrande efter hörande av chefen förflygvapnet, statens vägverk, arbetmark-nadsstyrelsen, beredningen för turismoch rekreation. I motionen 1978/79:1398 (punkten 5) yrkas attriksdagen anhåller atl regeringen uppdrar ål luftfartsverket alt utarbeta nyaluftfartsavgifter i syfte att stimulera lågprispolitik och passagerartillskottinom inrikesflyget. Motionärerna hänvisar till den ökadepassagerarlillströmning som skett till följd av lågprissatsningen inominrikesflyget och förordar atl luftfartsverket bör införa rabatt padepassageraravgifter som överstiger de intäktsprognoser som verket lagt tillgrund för sin ekonomi. Utskottetvill i anledning härav erinra om att luftfartsverket, i enlighet med vad somanges i luftfartslaxan, har rätt att ge kommersiellt motiverade rabatter påluftfarisavgifterna. Enligt vad utskottet har erfarit pågår diskussionermellan de berörda parterna i den aktuella frågan. Med hänvisning härtill finnerutskottet någon särskild åtgärd från sida i anledning avmotionsyrkandet ej påkallad. Uiskouet vill dock understryka viklen av att dessadiskussioner leder till snabba resultat. I motionen 1978/79:1418 hemställs alt hosregeringen begär utredning om behovet och konstruktionen av ett stöd grundat påi motionen angivna skäl för all läcka Linjeflyg AB:s drifiunderskott på de s.k. sekundärlinjerna. Motionärerna framhåller att under de tvåsenaste verksamhetsåren uppvisat betydande rörelseunderskott och all bolagetunder - i avvaktan på all bolagets ekonomi återuppbyggs - är i behovav elt ekonomiskt stöd föratt inte behöva avveckla trafiken på des. k.sekundärlinjerna, som medför förlust för bolaget. innehar koncession, därmed tillika trafikplikt, på de berördalinjerna och då koncessionen ej har återlämnats, förutsätter utskottet altflygtrafiken på berörda linjer kommer all upprätthållas i enlighet medkoncessionsvillkoren. Utskottet finner därför f n. ingen särskild åtgärdpåkallad från sida i anledning av motionen. 1 motionen 1978/79:2379 (punkten 1) yrkas auriksdagen beslutaratt anta förslaget lill lag om hamninvesteringar med kompletteringari enlighet med vad som anförts i motionen. Motionärerna anser att det är felatt ha skilda planeringsmodeller för hamnväsendel, vägväsendet, flygel ochkollektivtrafiken. Motionärerna anser också all en representant för SJ böringå i det samarbetsorgansom i propositionen föreslagits skall knytas till . Därtillföreslår motionärerna all en moiivskrivning skal! göras i anslutning till denföreslagna lagen om hamninvesteringar med innebörden att en kommun inte skallbehöva avvakta elt utlåtande från längre än efter ingivenkomplett anmälan. Vidareyrkas i motionen 1978/79:2397 (punkterna 2 och 5) att beslutar attdels avslå regeringens förslag till lag om hamninvesteringar, dels begära atlregeringen vid redovisning av förnyat förslag om hamnplanering beaktar vad somanförts i motionen. Motionärerna framhåller att ett prövningsförfarande vidhamninvesteringar är nödvändigt för atl samordningen, inom hamnsektorn och medandra trafikgrenar,skall bli effektiv men att hamnägarnas hanleringsfrihet intefår hämmas av prövningsbestämmelser i detaljfrågor eller av byråkratiskahinder. Motionärernaanför vidare att förslaget i propositionen att information till sjöfartsverketskall lämnas om investeringar av en så liten omfattning som 2 milj. kr. kan bliett alltför byråkratiskt och tungrott system. Prövningen föreslås bara gällastörre projekt och i första hand avse sådana fasta investeringar som på ettavgörande säu påverkar förutsättningarna för övriga trafikinvesleringar. Utskottetdelar föredragandens mening om behovet av en övergripande hamnplanering.Utskottet anser således atl upprättandet av faktasammanställningar över detsvenska hamnväsendel - på grundval av bl. a. det nu pågåendeinventeringsarbetet vid länsstyrelserna - prognos- och andraframtidsbedömningar i anslutning därtill samt en på detta material grundadperspektlvplan för utvecklingen av hamnsystemet bör kunna tjäna till ledningfor mänga hamnägare. Förekomsten av en sådan plan bör därigenom kunna medverkalill en ur samhällsekonomisk synvinkel rimlig utveckling av hamnsysiemet iolika delar av landet. Uiskoitet delar också föredragandens uppfattning atlsjöfartsverket bör vara den myndighet som handhar den övergripande planeringenpå nationell nivå och att ett samarbetsorgan bör knytas till verket för atlsäkerställa erforderiig kompetens i hamnfrågor och att olika intressen blirtillgodosedda i planeringen. Vadbeträffar sammansättningen av det föreslagna samarbetsorganel förutsätteremellertid utskottet att även representanter för , vägverketm. kan ingå eller adjungeras vid behov. Utskottet utgår från att denperspektlvplan som upprättar underställs prövning. Närdet gäller de i propositionen föreslagna reglerna - och därpå grundatlagförslag - för information, anmälan och utlåtande om planerade hamninvesteringarkan utskottet emellertid på väsentliga punkter inte tillstyrka regeringensförslag. Utskottet finner således alt den föreslagna avgränsningen av deinvesteringar varom anmälan skall göras till är alltför vid.Anmälan till bör enligt utskottets mening krävas bara förhamninvesteringar som i väsentlig grad påverkar hamnrrnas struktur eller sompå elt avgörande sätt påverkar förutsättningarna för övriga trafikinvesteringar.Vidare är det enligt utskottets mening mycket tveksamt om över huvud tagetinvesteringar i annat än fasta anläggningar bör kräva anmälan. De föreslagnabeloppsgränserna för informations- och anmälningsskyldighet är också för snävttilltagna enligt ulskollets uppfattning. Utskottet anser således atl det finnsrisk för atl en onödig byråkrati vid handläggningen av hamninvesteringsärendenkan uppstå med den utformning av reglerna som föreslagits i propositionen. Medhänsyn till alt hamnägarnas rörelsefrihet inte mer än nödvändigt skall inskränkasgenom införandet av ett utlåiandeinstitut anser utskottet vidare alten korttidsfrist bör sättas, inom vilken normall bör avge sillutlåtande. Om utlåtande av något skäl inte avgells bör delsåledes enligt utskottets mening stå hamnägaren eller annan berörd fritt atlulan hinder härav fullfölja sina investeringsplaner. Medhänvisning lill vad uiskouet i del föregående anfört, finner utskottet atlregeringens förslag lill handläggningsordning och förslag till lag om hamninvesteringarbör av återförvisas med hemställan om en överarbetning i enlighet medvad utskottet här anfört. Enligt utskottets bedömning borde omarbetning kunnaske i sådan tid att möjlighet finns för alt ta ställning till ettomarbetat förslag under nästa . Vad utskottet nu haranfört bör av ges regeringen till känna. Genom utskottets ställningstagande torde syftet medyrkandena i motionerna 1978/79:2379 (punkten 1) och 1978/79:2397 (punkten 5) ihuvudsak vara tillgodosett. Utskottets ställningstagande innebär också attyrkandet i motionen 1978/79:2397 (punkten 2) tillstyrks. Enligtulskollets mening kan hamnfrågorna inte ses isolerade från andratrafiksektorer. har begärt all sjöfartens roll i trafikpolitiken skallbelysas. Den trafikpolitiska utredningen fick i uppdrag atl pröva relationernamellan inrikes transporter till lands och tillsjöss. Någon sådan prövning harejskett. Om inte heller den sjöfarlspolitiska utredningen behandlar dessa frågori de förslag som väntas bör regeringen skyndsamt la initiativ somtillgodoser kraven alt sjöfartens roll i trafikpolitiken prövas. Vad utskotlet nu haranfört bör av ges regeringen lill känna. I motionen 1978/79:951 (punkten 3 1) begärs attriksdagen ger regeringen till känna vad som anförts i motionen angåendesjöfarten.