bet · G201FiU5 · 1978-12-31 00:00:00 — a. efter storiek(anställda/omsättning), bransch och aktiva/inaktiva. Vidare undersöks i vilkenutsträckning jämförelser mellan jämförbara företagar- och löntagargrupper (t.ex. delalj-handlare/livsmedelsarbetare) är möjliga att utföra. Ett annatproblemområde gäller separatredovisning av s. k. fria yrken. Iutredningsarbetet kommer vidare att prövas om delägare i fåmansbolag skallredovisas bland företagargrupperna. Dessa personer räknas för närvarandeformellt som anställda i bl. a. inkomstfördelningsundersökningarna, men torde irealiteten vara att betrakta som företagare. Möjligheterna att via skatteadministrationensregister särredovisa denna grupp undersöks . Ett genomförande av ovan berörda möjliga förbättringar avstatistiken förutsätter i vissa fall utbyggnader av nuvarande undersökningar. Med hänsyn till de besvärliga mätproblemen och de komplexafrågeställningarna är det enligt SCBs bedömning ändamålsenligt att i vart fallinledningsvis använda olika undersökningsansatser och utgå från befintliglöpande och intermittent statistik. Nedan skisseras en dylik uppläggning. En successiv förbättring avinkomstfördelningsundersökningarna i avseende på företagarinkomstbegreppet ochuppdelning av företagarhushållen i ytterligare delgrupper enligt de riktlinjersom tidigare angetts skulle ge en årlig statistik som på ett säkrare sätt änför närvarande ger underlag för inkomstjämförelser mellan olika grupper.Förutsättningarna härför skulle avsevärt förstärkas om den tidigare berördaundersökningen av hushållens företagssparande blev ett permanent inslag i SCBsstatistikproduktion. a. skulle möjlighet ges till årliga kartläggningar avföretagarhushållens förmögenhetsförhållanden. Den beskrivna undersökningsansatsenskulle i första hand kompletteras med de årliga deklarationsundersökningarnaför jordbrukare för att möjliggöra en fullständigare bild av dennaföretagarkategori. Här bör dock framhållas att denna undersökning är enspecialundersökning som ej ger jämförelser med andra företagarhushåll samtlöntagarhushållen. En andra undersökningsansats skulle utgå frånlevnadsnivåundersökningarna. Genom att på sätt som tidigare beskrivitsaggregera flera undersökningsår skulle en uppdelning av företagarhushållen inågra huvudgrupper kunna genomföras. En systematisk jämförelse mellanföretagargrupperna och andra socioekonomiska grupper skulle då kunna utförasinom ett flertal områden såsom hälsa, sysselsättning och fritid. Sådanajämförelser skulle exempelvis kunna ske med mellanrum. En tredjeundersökningsansats skulle utgå från återkom- FiU1978/79:5 Bilaga 2 5 mande hushållsbudgetundersökningar och ge uppgifter omkonsumtionens sammansättning för olika socioekonomiska grupper. En sådan undersökninggenomfördes . De tre undersökningsansatserna kompletterar varandra ochskulle, om de användes för en samordnad analys, kunna ge en förbättrad bedömningsgrundför jämförelser av ekonomisk och social standard mellan olika grupper.Resultaten från en sådan analys skulle sedan kunna ligga till grund för eneventuell fortsatt utveckling av statistiken på området. Motion 1977/78:1426 I motionen om redovisningen avförmögenhetsfördelningen i anför motionärerna att det finns allvarligabrister i statistiken över den faktiska förmögenhetsfördelningen. En genomgånggörs av de studier över fördelningen av de personliga förmögenheterna somutförts och det konstateras att dessa liksom den officiellaförmögenhetsstatistiken bygger på ett bristfälligt statistiskt underlag. Oftautgörs underlaget av deklarationsmaterial och det framhålls att det finnsviktiga tillgångar som inte är skattepliktiga, att deklarerade tillgångar tasupp till värden som kraftigt understiger marknadsvärdet samt att falskdeklarationförekommer. I motionen föreslås en fortlöpande redovisning av den faktiskaförmögenhetsfördelningen. SCB delar motionärernas uppfattning att det är angelägetatt den nuvarande officiella statistiken, som endast belyser nettobehållningaröverstigande , förbättras. I anslagsframställningen för budgetåret1979/1980 planerar därför SCB att föreslå en statistik som bättre belyserförmögenhetsfördelningen i landet och som skulle få betydelse för den allmännadebatten i fördelningsfrågor. Förslaget avser en intermittent utbyggnad av deårliga inkomstfördelningsundersökningarna med uppgifter om de personligaförmögenheternas fördelning och sammansättning. Utbyggnaden avses ske vartfemte år med början från årgång 1978 och avse förmögenheternas fördelning ochsammansättning i olika tillgångs- och skuldposter . I utbyggnadeningår ett tilläggsurval på 1 500 hushåll med skattepliktiga förmögenheter över200 . Förmögenhetsuppgifter insamlas enbart från deklarationsmaterialet.Genom kopplingen till inkomstfördelningsundersökningen kan sambandet förmögenhetoch inkomst kartläggas. Ett viktigt moment är vidare att kunna analyseraförmögenhetsfördelningens utveckling över tiden. Förslaget har utarbetats i samarbete med sekretariatet iutredningen om löntagarna och kapitaltillväxten. Uppläggningen ansluter tillden förmögenhetsstudie som SCB genomfört på uppdrag av denna utredning.Studien avser förmögenhetsförhållandena . Detta medför attförmögenhetsfördelningens utveckling skulle kunna studeras redan med börjanfrån 1978. Den av SCB valda undersökningsansatsen, som för övrigtvalts av utredningen om löntagarna och kapitaltillväxten i dess studie, attenbart utgå från deklarationsmaterialets förmögenhetsuppgifter har bestämts avolika överväganden. En insamling av förmögenhetsuppgifter från hushållen föratt erhålla vad motionärerna avser med en faktisk förmögenhetsfördelning,antingen som alternativ eller komplettering till dekla- FiU1978/79:5 Bilaga 2 6 rationsmaterialet, skulle enligt SCBs bedömning medförabesvärliga bortfalls- och mätproblem. Vidare skulle en insamling av t. ex.banktillgodohavanden från banker möta svårbemästrade integritetsproblem. Dehär framförda bedömningarna är grundade på erfarenheter från främst de försöksom SCB utförde för att undersöka förutsättningarna förgenomförande av en sparundersökning. Det bör här framhållas att betydelsefulla poster somfastigheter och börsnoterade aktier torde vara så gott som fullständigtredovisade i deklarationsmaterialet. För andra poster i deklarationsmaterialetsåsom mindre banktillgodohavanden och småposter av premieobligationer tordetäckningsgraden vara mindre. Vidare bör framhållas att en marknadsvärdemätningav förmögenhetstillgångar i form av i första hand fastigheter ingår som ettbetydelsefullt moment i den av SCB planerade förmögenhetsstatistiken. I den slutliga handläggningen har förutom undertecknade,med avdelningsdirektör såsom föredragande, deltagit avdelningschefernaElmhammer och , statistikchef samt avdelningsdirektör . FiU 1978/79: 5 Bilaga 3 Yttrandeöver motion 1977/78: 1426 Institutetför social forskning () Remissyttrandeöver "motion 1977/78:1426 om redovisning av förmögenhetsfördelningen iSverige" av m. fl. Med anledning av att av finansutskott anmodats avge yttrande över motion1977/78: 1426 fåi styrelsen anföra följande: Motionen innehåller ensammanfattning övet den befintliga statistiken på förmögenhetsområdet iSverige. Mot bakgrund av bristerna i den nuvarande offentligastatistikproduktionen kräver motionärerna att hos regeringen begärförslag till en fortlöpande redovisning av den faktiskaförmögenhetsfördelningen i . Institutetinstämmer i motionärernas bedömning att bristerna i förmögenhetsstatistikenfortfarande är för stora samt i kravet på en fortlöpande kartläggning avförmögenhetsfördelningen. Institutet har också tagit egnainitiativ till sådana förbättringar. Sålunda genomförde den första moderna kartläggningen av såväl nationalförmögenhetensstorlek, sammansättning, ägarfördelning som av förmögenhetsfördelningen mellanfysiska personer. Studien hade som primär jämförelsetidpunkt årsskiftet19691970 och finns publicerad i Institutets forskningsrapportserieFörmögenhetsfördelningen i , , PRISMA 1975. Studienkan anses vara ett pionjärarbete inom området i , och har accepteratsoch använts vid bedömningar av förmögenhetsdata bl. a. i de skrifter somutgivits av den s. k. Valdenströmsgruppen, LO, TCO samt de politiska partierna.Institutets studie bildar också basen för den omfattandeförmögenhetskardäggning som nu utför i den stadiga utredningen omlöntagarna och företagens kapitaltillväxt. Institutetsstudie innehåller förutom beskrivningen av nationalförmögenheten ochhushållens förmögenhetssituation också en kartläggning av bristerna i dennuvarande officiella statistikproduktionen inom området. Motionärerna använderockså den kartläggningen som underlag för sin motion. Bristerna i den nuvarandeförmögenhetsstatistiken utgjorde också underlag för den hemställan om bättreförmögenhetsstatistik som institutet gjorde hos i januari1975. påvisade då de stora fördelar som kundeuppnås om RRV:s årliga deklarationsundersökningar förutom inkomstdata ocksåbehandlade hushållens förmögenhetssituation. RRV har fr. o. m. taxeringsåret1976 påbörjat en begränsad redovisning av hushållens förmögenheter. Institutetstidigare publicerade forskningsrapport och motionen pekar på att det framförallt/är inom två områden som brister finns i förmögenhetsstatistiken. Det enaområdet rör nationalförmögenhetens storlek, sammansättning och ägarstruktur,det andra hushållens förmögenhetstillgångar och dess fördelning. Områdena ärså pass olika och statistikbehovet måste lösas med olika metoder varför vibehandlar områdena var för sig. FiU1978/79:5 Bilaga 3 2 Hushållens förmögenhetssituationhar stor betydelse för deras levnadsvillkor. Förmögenhetsuppgifter är därförviktiga för den utredningsverksamhet och forskning som bedrivs vid Institutetsom behandlar inkomster och inkomsternas fördelning och för kartläggningar avden svenska befolkningens levnadsvillkor. Den hittillsvarande bristen på relevantförmögenhetsstatistik är allvarlig. Beskrivningar av förmögenhetsfördelningenbör i i första hand baseras på bearbetningar av självdeklarationer ochpå offentliga register. Intervjuundersökningar är mindre tillförlidiga men kantänkas ge kompletterande information. Den största svagheten meddeklarationsundersökningar är att tillgångarna värderas efter taxeringsvärdeni stället för det fördelningspolitiskt mera relevanta begreppet marknadspriser.Denna svaghet kan dock bemästras genom att undersökningarna disaggregeras såstarkt att förmögenheterna kan uppdelas på olika typer av fastigheter.Taxeringsvärdena kan sedan räknas upp till marknadspriser med hjälp av s. k.överpriskoefficienter. Deklarationsundersökningar kan naturligtvis inte fångain de tillgångar som genom skattefusk undandras beskattning. Detta ärnaturligtvis en svaghet som dock delas med all annan fördelningspoli-tiskforskning och med produktionsstatistiken. Kontinuerliga förmögenhetsundersökningarmöjliggör dock att skattefusket på förmögenhetssidan kan storleksbestämmas ochdess utveckling över tiden uppskattas. pågår enförmögenhetskartläggning genom den statliga utredningen om löntagarna ochföretagens kapitaltillväxt. Denna utredning förväntas 1979 prestera en fylligbeskrivning av förmögenhetsfördelningens utseende vid mitten av sjuttiotaletsamt av dess förändringar . har man ansettförmögenhetsfördelningen vara avsevärt mindre influerad på kort sikt av denekonomiska utvecklingen i samhället än ex. inkomstfördelningen. Förmögenhetsfördelningenkunde därför förväntas vara stabil över relativt långa perioder. Den undersjuttiotalet rådande höga inflationstakten och de strukturellaförändringarna i den svenska ekonomin talar emellertid för attförmögenhetsfördelningen förändras snabbare än under 50- och60-talen. Detta kräver att förmögenhetsfördelningen kontinuerligt bevakas ochanalyseras. Vill man från samhällets sida öva inflytande påvälfärdsfördelningen krävs därför periodiskt återkommande uppföljningar av dennu pågående förmögenhetsstudien. Äv SCB:s anslagsframställning framgår attStatistiska Centralbyrån planerar att intermittent genomföra fördjupadeförmögenhetsstudier på basis av erfarenheterna års studier. Den av motionärerna krävdakartläggningen av nationalförmögenheten och dess sammanställning är av annankaraktär än hushållens förmögenhetsfördelning. Sambandet mellannationalförmögenheten och hushållens välfärdssituation är bl. a. inte likaklara och betydligt mer komplexa än för de personliga förmögenheterna. Nationalförmögenhetsuppskattningar har en lång tradition ianglo-sachsiska länder. I s. k. "national balance sheets" beskrivsrealkapitalets och de finansiella tillgångarnas och skuldernas fördelning påproduktionssektorer och ägargrupper. Dessa tablåer erbjuder möjligheter att FiU1978/79:5 Bilaga 3 3 analysera de långsiktiga förändringarna iproduktionsstrukturen och i de finansiella strömmarna samt avägarförskjutningar mellan företag, privatpersoner, stat och kommun ochutländska intressenter. Sådana analyser har bara i mindre utsträckninggenomförts i . Inom SCB finns dock i princip samlat det material somskulle kunna bilda underlag för "national balance sheets". Sålundainsamlas och beräknas sektorvis kapitalstockar inom de olikaproduktionssektorer som ingår i BNP. Dessa kapitalstockar brukar användas avlångtidsutredningarna för beräkning av investeringsbehov,produktivitetsutveckling m. m. Vad som främst saknas för att uppnåmotionärernas målsättning är en noggrannare uppdelning av kapitalet pånyttjare och ägargrupper. Även den finansiella statistiken på SCB har under senareår utvecklats i den riktning som motionärerna anger. De finansiella flödenamellan ägargrupper och produktionssektorer har i ökad utsträckning täckts inav statistiken. Den, bland ekonomer av facket, pågående debatten om storlekenpå utlandsskuld illustrerar emellertid att statistiken på området börförbättras. En svaghet ur välfärdssynpunkt med nuvarande statistik är atthushållssektorn i regel beräknas som en restpost dvs. framträder residualtsedan alla kända transaktioner och poster summerats. Hushållssektorn innehållerförutom de egentliga hushållen också ideella organisationer, föreningar,stiftelser m. m. Ur välfärdssynpunkt är det önskvärt att de egentligahushållen redovisas separat från övriga delar av nuvarande hushållssektor. Detär också önskvärt om residualmetoden överges för hushållen gärna genomanknytning till de planerade intermittenta förmögenhetsundersökningarna. Styrelsen får alltså tillstyrka att motionens syftegenomföres i anknytning till här anförda riktlinjer. Vid beslutet i detta ärende har deltagit ledamöternaBjörkman, Canarp, Hållsten, , och . professor,föreståndare för