bet · G201AU20 · 1978-12-31 00:00:00 — I individuella fall, påpekas det, kan hjälpbehovet vara stort, i vissafall kan det vara aktuellt att ersätta hela kostnaden för heltidsanställtbiträde. Sysselsättningsutredningensbidragskonstruktion innebar en maxime-ring av bidraget. Propositionens förslag,som beloppsmässigt i praktiken är likvärdigt med utredningens förslag, innebären fördubbling av nuvarande bidragsbelopp och därmed väsentligt förbättradestödmöjligheter. Utskottet är inte berett förorda en ytterligare utbyggnad avstödet. Med avstyrkande av motionen i aktuell del biträder utskottet alltsåregeringsförslaget. Ipropositionen (s. 3536) behandlas vidare frågan om vilka grupper avhandikappade som bör omfattas av bidraget till arbetsbiträde, möjligheten attkombinera detta bidrag med bidrag till halvskyddad sysselsättning m. m.Utskottet lämnar utan erinran vad därvid anförts och föreslagits. Verksamhetenmed bidrag till arbetsbiträde startade och har bedrivits påförsök. I propositionen tar man inte ställning till i vilken form verksamhetenskall bedrivas i fortsättningen. Utskottet anser för sin del tiden vara mogenför att avbryta försöksverksamheten och införliva bidraget till arbetsbiträdemed de reguljära arbetsmarknadspolitiska hjälpmedlen. Försökmed fadderverksamhet m. in. Sysselsättningsutredningenhar på försök kunnat ge bidrag till personer som varit villiga att biståarbetshandikappade som handledare/faddrar. Bidraget bar varit . per åroch avsett som ersättning för handledarnas insatser både på och utanförarbetsplatsen. Försökenhar bedrivits i begränsad skala, och utredningen föreslår att de skallforts'ätta. Föredragande statsrådet gör emellertid åtskilliga invändningar motverksamheten och avstyrker förslaget. m. fl. (c) ställer sig i motionen 2053 bakom utredningens förslag omfortsatt fadderverksamhet och hänvisar bl. a. till att bidrag kan vara viktigtför att få arbetskamrater att hjälpa arbetshandikappade. Kostnaderna ärdessutom marginella. I sammanhanget kan noteras att socialdemokraterna i partimotionen1049 förordat en annan typ av fadderverksamhet. Den avses närmast vara inriktadpå nytillträdande på arbetsmarknaden som ett led i introduktionen på derasförsta arbetsplats. Detkan här anmärkas att handledare på arbetsplatsen åt unga arbetstagare är en avde speciella åtgärder som ingår i sysselsättningsutred- AU1978/79: 20 22 ningens s. k. Södertäljeförsök för arbetsplacering avungdomar med sociala arbetshandikapp. Utskottet har vid sina överväganden funnit skäl tala föratt propositionens förslag till förstärkta anpassningsåtgärder kompletterasmed vissa försöksvis bedrivna aktiviteter för grupper med särskilda problem.Bl. a. och parterna på arbetsmarknaden har biträttsysselsättningsutredningens förslag om fortsatt fadderverksamhet förarbetshandikappade. Också utskottet anser fortsatta försök vara av värde.Verksamheten bör, i anslutning till vad socialdemokraterna föreslagit, kunnabyggas ut till att även omfatta ungdomar som stöd i introduktionen påarbetsplatsen. Då verksamheten på grund av den medelsram som nedan förordaskommer att bedrivas i begränsad omfattning, är det naturligt att den i förstahand inriktas på ungdomar som utan att vara arbetshandikappade har problem attfinna sig till rätta på sin första arbetsplats. Utskottet finner det vidare angeläget att det startasförsök med uppsökande verksamhet bland unga förtidspensionärer med inriktningpå prövning av möjligheterna till rehabilitering och sysselsättning. Ställningstagandeti denna del innebär att utskottet i sak biträder ett yrkande härom i densocialdemokratiska partimotionen 667. I det föregående har utskottet behandlat utbildningen avhandikappade i företag. Utskottet har d'årv)d i princip anslutit sig tillpropositionens förslag om att maximera utbildningstidens längd till 960 timmari stället för som f. n. . Det kan dock försöksvis vara värt attpröva i vad mån gravt handikappades anställningsmöjligheter kan underlättas avatt utbildningstiden utsträcks till att pågå . Med det sagda fårdet förut återgivna yrkandet härom i motionen 2053 av m. (c) anses vara tillgodosett. De sammanlagda kostnaderna för de beskrivnaförsöksaktiviteterna bör hållas inom en total ram av 4 milj. kr. Utskottet hardärvid beräknat 1 milj. kr. för den uppsökande verksamheten bland ungaförtidspensionärer. I övrigt bör regeringen ha fria händer att besluta ommedelsdispositionen liksom om uppläggningen av de skilda aktiviteterna. Utskottet vill avslutningsvis stryka under att deförordade formerna av försöksverksamhet bör utvärderas noggrant. Svårigheter avbåde principiell och praktisk art kan möta i fadderverksamheten. Dessasvårigheter bör få ytterligare belysning vid de fortsatta försöken. Självfalletbör även effekterna av åtgärderna studeras. Vad utskottet i anslutning till nu behandlademotionsyrkanden anfört om försök med fadderverksamhet, m. m. bör regeringenunderrättas om. Handikappad som behöver färdas i bil till och från arbeteteller för att genomgå yrkesutbildning kan få bidrag och kompletterande lån till AU 1978/79: 20 23 Under /78 beviljades 1 255 bidrag och 162 lån. Häriär inräknat bidrag till såväl nyanskaffning av fordon som bilbyten. F. n. går inkomstgränsen för helt bidrag vid en årsinkomst av . Med stigande inkomst reduceras bidraget och upphör helt vid en inkomstav . Inkomstgränserna föreslås i propositionen bli höjda till 31 000resp. Mångahandikappade bilägare uppbär handikappersättning enligt lagen om allmänförsäkring. Denna ersättning räknas f. n. som inkomst. Denna beräkningsregelföreslås nu bli slopad. Detbör här erinras om att utöver ovan angivna stöd utgår bidrag till kostnader föranordningar som gör att den handikappade själv skall kunna föra bilen(exempelvis merkostnader för automatisk v'äxellåda). Detta bidrag tillsärskilda anordningar är inte heller inkomstprövat. Utskottet tillstyrkerpropositionens förslag i denna del. () begär i motionen 2044 en översyn av bestämmelserna om bidragoch lån till handikappbilar med hänvisning till, bl. a., de enligt hennesmening snäva inkomstgränserna. Irnotionen nämns inte de förslag till justeringar av inkomstgränser ochinkomstberäkning som har förordats i propositionen. Utskottet h'än-visar tilldessa förslag och vill särskilt framhålla att det förhållandet att hänsyn intelängre kommer att tas till handikappersättning vid inkomstberäkningen medfören betydande förbättring. Därmed tillgodoses också ett önskemål som har förtsfram av handikapporganisationerna . Det kan vidare erinras 1975 begärde en översyn av bidrags- och lånebestämmelserna.Resultatet av översynen redovisades budgetproposition och föranleddetotalt sett en avsevärd förbättring av stödet. Vid behandlingen av frågananförde utskottet (InU 1975/76: 33 s. 44) an utskottet utgick från att såv'älbe-loppsmässiga anpassningar till förändringar i pris- och lönenivån somkvalitativa förbättringar kommer att visa sig möjliga även . Förslagav den innebörden har därefter lagts fram i 1977 och 1978 årsbudgetpropositioner samt i den föreliggande propositionen 73. Mot angivnabakgrund finner utskottet det inte motiverat att påkalla en ny översyn avbidrags- och lånebestämmelserna. Utskottet avstyrker således motionen 2044. Dehär behandlade bidragen och lånen till handikappade som förmedlas avarbetsmarknadsverket är, som nämnts, förbehållna handikappade somförvärvsarbetar eller genomgår yrkesutbildning. Andra handikappade kan avsjukvårdshuvudman få bidrag till inköp av moped eller häremot svarande belopptill inköp av bil. har ställt sig bakommotionsyrkanden om vidgade möjligheter för handikappade personer att fåtillgång till egen bil (SfU 1975/76: 36 och AU1978/79: 20 24 1976/77: 28). underströksocialförsäkringsutskottet på nytt (SfU 1977/78: 25) med anledning av motionerangerägenheten av att regeringen förelägger riksdagenförslag i denna fråga. Regeringen underrättades om vadsocialförsäkringsutskottet anfört. I propositionen 73 anmäls att statsrådet ämnarföreslå regeringen att hithörande frågor utreds närmare. Socialdemokraterna begär i partimotionen 667 attregeringen skall ges till känna att utredningen bör komma till stånd utandröjsmål och slutföras i sådan tid att förslag kan läggas fram för riksdagensenast budgetproposition. Utskottet utgår från att utredningsarbetet kommer tillstånd men finner därutöver inte skäl att göra någotuttalande om den fortsatta handläggningen. Motionsyrkandet härom avstyrksdärför. Vpk yrkar i partimotionen 672 att bilen skall föras upp påförteckningen över tekniska hjälpmedel. Ansvaret för verksamheten med handikapphjälpmedel åvilarsjukvårdshuvudmännen , och svararför hjälpmedelsförteckningen. Att :[öra upp ett så kostsamt hjälpmedel sombilar på förteckningen måste påverka den ersättning som räknat per invånare ochår utgår till sjukvårdshuvudmännen från sjukförsäkringen. Enligt utskottetsmening bör resultatet av den av begärda utredningen omhandikappbilar avvaktas. I övrigt hänvisas till de förordade fortsattaförbättringarna av det stöd till handikappbilar som utgår viaarbetsmarknadsverket. Med det anförda avstyrker utskottet motionen i denaktuella delen. Propositionen tar till att börjamed upp de unga förtidspensionärernas problem. Det anges att antalet förtidspensionäreri åldrarna var ca 25 000 eller av befolkningen idessa åldrar. Alla unga förtidspensionärer torde inte efterfråga arbete, mensannolikt skulle en del av dem kunna få arbete om tillräckliga anpassnings- ochrehabiliteringsåtgärder sätts in. har föreslagitvissa åtgärder. Ett par av dem berör pensionssystemet. Utredningen har sålunda förordat rätt till vilandeförtidspension för de förtidspensionärer som får arbete. Tanken är att de sominte kan fortsätta att arbeta skall kunna återfå pensionen genom ett betydligtenklare förfarande än nu är fallet. Vidare anser utredningen att personer somtill följd av en god pension riskerar att förlora på att återgå i arbete bör hamöjlighet till kompensation för förlusten. Föredragande statsrådet tar inte ställning till dessaförslag, som inte närmare har utvecklats av utredningen, men anmäler sin avsiktatt låta ytterligare utreda frågorna. AU 1978/79:20 25 I sammanhanget kan erinras om att utskottet i ettföregående avsnitt har förordat försök med uppsökande verksamhet bland ungaförtidspensionärer med inriktning på rehabilitering och sysselsättning. Ettproblem som ägnats uppmärksamhet i den allmänna debatten omungdomsarbetslösheten är svårigheterna för ungdomar att få erfarenhet avarbetslivet. Dessa svårigheter vid övergången mellan skola och arbete är änstörre för handikappade ungdomar. Föredragande statsrådet anser attberedskapsarbeten bör användas i högre grad än för att ge arbetshandikappadeungdomar erfarenhet av arbetslivet. Det finns numera möjlighet att ge bidragmed av den totala lönekostnaden för bl. a. arbetshandikappade.Tiden för beredskapsarbete bör i enskilda fall också kunna förlängas utövernormalt . Vid förlängning av tiden bör eftersträvas att denarbetshandikappade får byta arbetsplats eller arbetsuppgifter för att han ellerhon skall få en breddad erfarenhet av arbetslivet. Som en av de grupperarbetshandikappade ungdomar för vilka sistnämnda åtgärd kan bli aktuellframhålls särskilt unga förtidspensionärer. Utskottetansluter sig till vad föredragande statsrådet anfört och föreslagit omberedskapsarbeten för arbetshandikappade ungdomar. Det finns anledning attockså instämma i hans uppfattning att beredskapsarbete inte skall vara dennaturliga inkörsporten till arbetsmarknaden. Sysselsättning i den formen sessom en av de utvägar som kan tillgripas. I den mån placering i arbete inte kanske utan särskilda åtgärder kan alternativt halvskyddad sysselsättning komma ifråga. Vidhalvskyddad sysselsättning utgår bidrag till arbetsgivaren av dentotala lönekostnaden under det första anställningsåret och med fallandeprocentandelar under de närmast följande åren. Försök med förhöjda bidrag pågårunder en nu löpande femårsperiod. En kostnadsram av 10 milj. kr. Förhöjt bidrag utgår av totala lönekostnaden underdet första året och under de tre därpå följande åren. Försöksverksamhetenomfattar f. n. ungdomar med grava fysiska handikapp eller medpsykisk utvecklingsstörning. Med anledning av förslag avsysselsättningsutredningen förordas i propositionen att verksarnheten skallvidgas att gälla även ungdomar med grava psykiska eller socialmedicinskahandikapp. Som socialmedicinskt handikappade skall räknas personer med svåraremissbruksproblem. Utskottet biträder dessa förslag. Sysselsättningsutredningenföreslog dessutom att försöksverksamheten skulle vidgas till att avseförtidspensionerade i åldrarna . Detta godtas inte i propositionen.Jan-Ivan m. fl. (c) ställer sig i motionen 2053 bakomutredningsförslaget med hänvisning till att en misslyckad rehabilitering för dessapersoner innebär att kostnaderna i stället uppstår inom den sociala sektorn.Som en konsekvens av ställningsta- AU1978/79:20 26 gandet yrkar motionärerna vidare att medelsramen förförsöksperioden vidgas från 10 till 20 milj. kr. Det kan hävdas att svårigheterna för arbetshandikappadeatt få arbete ökar med stigande ålder. Detta är dock ett argument föratt inte ha någon åldersgräns alls för de förtidspensionerade. Vid remissbehandlingenav sysselsättningsutredningens betänkande uttalade sig flera remissinstanserför att man inte skulle ha någon övre åldersgräns. Utskottet erinrar om attnuvarande regler om bidrag till halvskyddad sysselsättning somnormalbidrag första året etc. fastställdes av medverkan från . Riksdagsbeslutet innebar en kraftig uppräkningav bidraget i förhållande till vad som g'ällde förut. Det ytterligareförstärkta bidrag , som alltså prövas på försök, är avsett som stöd åtunga handikappade i anslutning till att de avslutat sin utbildning. Åtgärdenskall vara ett alternativ till annars oundviklig förtidspensionering. Medhänsyn till vad nu sagts om försöksverksamhetens inriktning och till vad iövrigt anförts avstyrker utskottet yrkandet i motionen 2053 attförsöksverksamheten nu skall utvidgas. bedriver i kommunförsök med speciella insatser för ungdomar med sociala handikapp, det s. k.Södertäljeförsöket. Ett antal ungdomar har fått kommunala beredskapsarbetenefter egna önskemål. Var och en har en handledare på arbetsplatsen, ochsärskild personal svarar för insatser på ungdomarnas fritid. Verksamheten, somskall pågå även under är 1979, har delvis finansierats av medel från allmännaarvsfonden. Vpk anser i likhet med sysselsättningsutredningen attförsöksverksamheten bör vidgas till fler orter och yrkar i enlighet härmed imotionen 672. Utskottet ser liksom motioniirerna positivt på en verksamhet avdetta slag. Det pågående Södertäljeförsöket bör dock först utvärderas innan nyaförsök startas. Utskottet avstyrker därför motionsyrkandei. Det kan tilläggasatt parallellt med Södertäljeförsöket har innevarande läsår i sju kommunerstartats försök med varvad utbildning och hand-ledd praktik för ungdomar medsärskilda problem. Resurserna för den yrkesinriktaderehabiliteringen, dvs. kartläggande och förberedande verksamheter för att kommafram till lämplig utbildning och/eller arbetsplacering för arbetshandikappade,är splittrade på ohka huvudmän. Arbetsförmedlingen har att bedöma de arbetssökandes behovav yrkesinriktad rehabilitering eller andra arbetsförberedande åtgärder. Förmedlingenhar i det arbetet möjlighet att anlita medicinska och arbets- AU 1978/79:20 27 Vid behov av psykologiska konsultationer köps tjänster frånfristående arbetspsykologiska institut. disponerarinnevarande budgetår ett belopp om 26,4 milj. kr. för köp av sådana tjänster. Enannan form av kartläggning och arbetsförberedelse är arbetsprövning ocharbetsträning vid de av kommuner eller landsting drivna ar-betsvårdsinstituten.Arbetsprövning görs också vid statens arbetskllnik. I verksamheten deltar,förutom instruktörer och arbetsledare, läkare, sjuksköterskor, sjukgymnaster,psykologer m. fl. samt arbetsvårdstjäns-temän från arbetsförmedlingen. Sominledningsvis nämnts utgör de arbetshandikappade ungefär en fjärdedel avdeltagarna i arbetsmarknadsutbildningen. Vid AMU-centra ochfilialer till dessa centra anordnas särskilda anpassningskurser för vissahandikappgrupper, s. k. OT-kurser (Omställning och träning). Det finns f. n.23 OT-kurser på 19 orter. Under /78 började 950 personer kurserav detta slag. Kurserna syftar till att klarlägga de handikappades anlag ochintressen samt ge social träning och studie- och yrkesorientering m. m. Vidkurserna medverkar ett team av i stort sett samma slag som vidarbetsvårdsinstituten, och metodiken vid kursernas praktiska yrkesorienteringpåminner mycket om arbetsprövningen vid instituten. Många arbetshandikappadedeltar också i arbetsmarknadsutbildningens ALU-kurser (Arbetsliv och utbildning)för yrkesorientering m. m. Kurserna pågår i regel , varav treveckor avser praktik. Kurstiden kan förlängas efter individuella behov, försocialt arbetshandikappade ända . Ensamordnad organisation för den yrkesinriktade rehabiliteringen föreslogs år1976 av utredningen rörande viss yrkesinriktad rehabiliteringsverksamhet m. m.(YR). Utredningens förslag övervägdes i propositionen 1977/78: 30 om skyddatarbete och yrkesinriktad rehabilitering m. m. (AU 1977/78: 16). Förslagen iorganisationsfrågan föranledde emellertid inga ställningstaganden frånstatsmakternas sida i avvaktan på sysselsäitningsutredningens betänkande omarbete åt handikappade. Sedan det betänkandet avgivits tillsatte regeringen ensärskild organisationskommitté, nya utredningen för yrkesinriktadrehabilitering m. m. Sysselsättningsutredningenoch NYR är ense om att de ovan beskrivna verksamheterna för yrkesinriktadrehabilitering bör sammanföras till medarbetsmarknadsverket som huvudman. Det innebär att de nya statliga institutentar över verksamheten vid de av landsting och kommuner drivnaarbetsvårdsinstituten samt OT- och ALU-kurser vid skolöverstyrelsensAMU-centra. Dessutom skall den arbetspsykologiska verksamheten drivas iinstitutens regi i stället för, som hinills, genom köp av konsuhtjänsterutifrån. Till dessa huvudlinjer iutredningarnas organisationsförslag har rege- AU1978/79:20 28 ringen anslutit sig. Tanken är att den nya organisationenskall gälla från . Regeringens förslag har lagts fram underförbehåll att staten och huvudmännen för arbetsvårdsinstituten kanträffa uppgörelse om villkoren föi' statligt övertagande av arbetspröv-nings-och arbetsträningsverksamheten. Statens förhandlingsnänind har förhandlat idessa frågor med och skall också få i uppdrag att förhandla med ägarna till dearbetspsykologiska instituten om att överta lokaler och andra tillgångar.Vidare iiterstår att förhandla med huvudmän och personalorganisationer omöveiföringen av anställd personal till den nya organisationen. I tre motioner föreslås ändringar i regeringensorganisationsförslag. Vpk förordar att skall vara huvudmanför arbetsmarknadsinstituten, och företrädare för och moderatasamlingspartiet motsätter sig att den arbetspsykologiska verksamheten inordnasi de nya instituten. Vpk yrkar alltså att och intearbetsmarknadsverket skall vara huvudman för arbetsmarknadsinstituten. Som skälanförs att är huvudman för AMU-centra som kan erbjuda ettstort antal pryo-möjligheter och utbildningar. Med samma huvudman blir dessaresurser smidigt åtkomliga för arbetsmarknadsinstituten. Dessutom framhållsatt flertalet av de personer som genomgår arbetsprövning och arbetsträninginte går direkt ut i arbetslivet utan fortsätter i någon form av arbetsmarknadsutbildning. I huvudmannaskapsfrågan diskuteradesysselsättningsutredningen tre alternativ: arbetsmarknadsverket,/AMU-centra samt de regionala stiftelserna för skyddat arbete.Arbetsmarknadsverket var utredningens huvudalternativ, och det alternativetvann också anslutning från en stark remissopinion. Det är också det alternativsom NYR har gjort till sitt vid förnyade överväganden i huvudmannaskapsfrågan.Som framhålls i propositionen talar verksamhetens karaktär av kvalificerad arbetsförberedelseför sökande med svårigheter på arbetsmarknaden för att arbetsmarknadsverketbhr huvudman. Vad beträffar vpk:s invändning om att inledanderehabiliteringsåtgärder som regel följs av utbildning erinrar utskottet om attdet är arbetsmarknadsverket och inte som prövar behovet ivarje enskilt fall av arbetsmarknadsutbildning. Utskottet biträder :medhänvisning till det anförda propositionens förslag i huvudmannaskapsfrågan ochavstyrker vpk-motionen i motsvarande del. Vpk yrkar vidare i motionen 672 att "medändring av regeringens förslag" skall besluta att OT-kurserna skallbedrivas med oförändrad omfattning och målsättning. Utskottet kan inte finnaatt det nya huvudmannaskapet för kurserna är avsett att medföra förändringar iverksamheten på det sätt motionärerna gör gällande. AU1978/79: 20 29 emellertid gå tillbaka på vpk:s uppfattning attpropositionen och dess förslag negligerar dem "som inte kan placeras in iföretagens lönsamhetskalkyler". Utskottet har tidigare i betänkandettagit avstånd från denna tolkning från vpk:s sida och avstyrker i enlighethärmed motionen i förevarande del. En speciell fråga om den arbetspsykologiska verksamhetentas upp av vpk i samma motion. Vpk har ingen invändning mot sådan verksamhet påarbetsmarknadsinstituten, men enhgt vpk bör det däremot inte förekommapsykologmedverkan som ett led i arbetsförmedlingens arbete. Organisationsförslaget innebär att de vidarbetsmarknadsinstituten anställda psykologerna skall jourtjänstgöra påarbetsförmedlingarna. Betydelsen av psykologernas medverkan i den löpandeverksamheten på förmedlingarna har betonats av AMS. Utskottet har samma uppfattningoch avstyrker följaktligen yrkandet i motionen. I sammanhanget tar utskottet också upp ett yrkande i denaktuella vpk-motionen om initiativ till en "bred arbetsrehabiliterandeverksamhet inom vårdsektorn", att bedrivas i samråd med kommuner och landsting.Motionärerna hänvisar till liknande verksamhet utomlands, bl. a. i . Dehävdar att kontakten mellan vårdapparaten och arbetsmarknadsmyndigheterna i deflesta fall är usel, och de befarar att klyftan mellan arbetsrehabilitering ochvärdsektor kommer att fördjupas eftersom verksamheterna i fortsättningenkommer att bedrivas av skilda huvudmän. En av de samordningsvinster som man vill nå medarbetsmarknadsinstituten är att undvika onödiga remissförfaranden mellan olikasamhällsorgan. Nya arbetsformer och ny arbetsmetodik skall prövas. Först sedanerfarenheterna av den nya verksamheten föreligger kan det bli aktuellt attöverväga cm den bör ges ändrad inriktning eller kompletteras med alternativahandlingslinjer av det slag motionärerna förespråkar. Med det anförda avstyrkerutskottet motionen även i den nu behandlade delen. yrkar i motionen 2035 att OT-kursen vidÖstaskolan i skall få finnas kvar och inte flyttas till iHedemora, vilket enligt motionären är vad har förordat. Östaskolan i är filial till iVästerås. Vid skolan förekommer en OT-kurs för rörelsehindrade.Med OT-kursernas tilltänkta inordnande i arbetsmarknadsinstituten under nytthuvudmannaskap har den av motionären väckta frågan kommit i ett annat läge ochsaknar omedelbar aktualitet. är det avsett att OT-kurserna skalllokalmässigt knytas till arbetsmarknadsinstituten. Med hänsyn till de 'ändradeorganisatoriska förutsättningarna som inte beaktats i motionen är utskottetinte berett att förorda att gör något uttalande om den framtidaförläggningen av den aktuella kursen. Utskottet avstyrker således motionen. AU 1978/79:20 30 Som n'ämnts yrkas i ett par motioner avslag påpropositionens förslag om att inordna den arbetspsykologiska verksamheten iarbetsmarknadsinstituten. Yrkanden av det slaget framställs i motionerna 290av m. fl. (m) och 1546 av m. fl (c, m). I entredje motion, 1532 av (), förordas att friståendearbetspsykologiska institut även skall ha möjlighet att bedrivasjälvständig verksamhet. Imotionen 290 anförs tre skäl för avslag på propositionens förslag. Motionärernakan inte acceptera ett offentligt monopol på arbetspsykologiska tjänster.