bet · G201SoU16 · 1978-12-31 00:00:00 — harar 1974 fastställt behörighetsvillkor för innehavav tjänst för vidareutbildad läkare inom verksamhetsområdet internmedicinskallergologi, vilket bör underlätta rekryteringen av allergolo-giskt skoladeläkare. sjukvårdsdelegation stöder vid fastställande avläkarfördelningsprogram specialiteten klinisk immunologi, vilken är avbetydelse mot bakgrund av att överkänslighet mot olika ämnen är ett resultat aven immunologisk process. En första professur i klinisk immunologi har inrättatsvid . En betydande grundforskning inom främst immunologipågår i vårt land liksom en praktiskt tillämpad forskning. motallergi gör med visst statligt stöd en utomordentligt värdefull insats i frågaom information om allergikerna och deras problem. Statsrådetuttalade att hon hade för avsikt att ta upp allergifrågan med tillgängligexpertis för att ökad kunskap skulle erhållas om lämpligt sätt att angripaallergiproblematiken. I en under den allmänna motionstiden väcktmotion begärdes en utredning som skulle syfta till en rikskampanj för attavskaffa allergisjukdomarna. I motionen angavs en rad åtgärder som borde ingåi den åsyftade rikskampanjen. På förslag av socialutskottet i betänkandet SoU1976/77:25 (p. 13) avslog motionen. SoU 1978/79:16 19 Utskottet, som framhöll att det var angeläget på olika områden intensifierade kampen mot allergisjukdomarna, hänvisadetill ovannämnda interpellationssvar samt till att år1976 bedrev en särskild upplysningskampanj om allergiska sjukdomar och att deti prop. 1976/77:100 bil. 8 föreslagits att en tjänst som överläkare iyrkesdermatologi skulle inrättas vid akademiska sjukhuset i . har inhämtat yttranden övermotionerna 1977/78:441 och 1977/78:1112 från . samt (RmA). Socialstyrelsenhar vid sitt yttrande fogat yttranden från ledamoten av socialstyrelsensvetenskapliga råd, docenten , särskilt tillkallade experten,docenten , samt omgivningshygieniskaavdelningen vid . Omgivningshygieniska avdelningen harsamrått med professorn . har avgivit sitt yttrande efter hörande av delsLäkaresällskapets sektioner för allergiforskning, arbetsmedicin, pediatrik ochskolhygien, pneumologi samt socialmedicin, dels yrkesdermatologen J. . Ställningstaganden till motionsförslagen om samlade åtgärder mot allergisjukdomarna framhåller sammanfattningsvis attmotionerna innefattar många värdefulla synpunkter och förslag som bör beaktas idet fortsatta arbetet med att förebygga och behandla allergisjukdomarna och attett samordnande program för samhällets insatser bör övervägas men att man iförsta hand bör avvakta resultatet av de av och socialdepartementetbeslutade kartläggningarna av insatser och behov, innan ställning tas till deteventuella tillsättandet av en parlamentarisk utredning som föreslås i motionen1977/78:1112, inrättandet av en särskild som föreslås imotionen 1977/78:441 eller någon annan lösning, exempelvis en utredning inomsocialstyrelsen i samråd med berörda myndigheter och under medverkan averforderlig expertis. Docent anför att han delar motionärernasprincipiella uppfattning, även om vissa av de föreslagna åtgärderna knappastkan vara realistiska. Han framhåller, att det över huvud taget fordras en enormkraftsamling för att via alla olika kanaler finna ett nytt synsätt på helaallergiproblematiken och att detta är ännu mer aktuellt nu i med knapparesurser, om kraven på sjukvård från allergipatienterna kontinuerligt kommeratt öka. SoU 1978/79:16 20 Docent anför bl. a. att man med glädjeskulle hälsa att en samlad insats från samhällets sida gjordes för att i möjligmån förbättra allergikernas problem och tillstyrker yrkandet i motionen1977/78:1112. Han förutsätter att till utredningen knyts allergologiskexpertis, bl. a. barnallergolog. Docent påpekar att de problem, somberörs i motionen 1977/78:441, i stort sammanfaller med dem i motionen1977/78:1112 och att yrkandet skulle kunna tillgodoses med uppdraget till denbegärda parlamentariska utredningen. Omgivningshygieniska avdelningen vid statensnaturvårdsverk framhåller att det är önskvärt att ett aktionsprogram motallergisjukdomar också innefattar studier av luftföroreningarnas betydelse förastmatiker i och att man bör ta till vara erfarenheter från ett projekti , där man byggt åtta kedjehus speciellt för allergiker. () anför att SÖ vill stödjaförslaget om en kartläggning av allergisjukdomarna i samhället och framhålleratt en sådan kartläggning bör innefatta en skolbarnsundersökning. Om denönskade skolbarnsundersökningen anför SÖ följande. SÖ vill hävda att det behövs en kartläggning överförekomsten av elever med allergiska anlag och allergiska besvär liksom om deolika formerna av allergi och orsakssamband. Särskilt bör klarläggas olikaallergeners sensibili-serande effekt vilket har betydelse för de befaraderiskerna för enskilda barn. Det kommer också att bli till ledning förutformning av miljön. I fråga om miljö bör också undersökas om betingelsernaunder heltäckande mattor i olika utrymmen - fuktighet/värme m. m. - finns förtillväxt av mögel och kvalster och om detta kan påvisas i skolorna. Denheltäckande mattan kan därutöver härbärgera potentiella allergener i dammet.Undersökningar bör göras också på detta. Förstsedan en undersökning av skisserat slag genomförts och tillfört kunskaper kaneventuella föreskrifter rörande förebyggande åtgärder utfärdas. SÖanför om allergiproblematiken i skolorna bl. a, följande, 1 motionen 1977/78:441 angesattca avskolbarnen beräknas ha allergi i olika former, SÖ har informerat skolorna i ASÖ1971/72:61 SÖ vad som bör iakttas när det gäller elever som lider avallergi och därvid utgått från det nämnda frekvenstalet. Denangivna frekvensen syns dock icke vara belagd i någon utredning. Det hade varitav värde om man i motionen nämnt om de olika undersökningar som gjorts. Utei skolorna upplever man inte att barn med allergiska besvär är av dennaomfattning. Det råder därför ett "icke-överensstämmandeförhållande"som icke skapar motivation för de önskade förebyggande åtgärderna, Skolhälsovårdenkänner till de barn, vars allergier finns antecknade i barnhälsovårdsjournalen.Denna överförs till skolan. Däremot kan det vara riktigt att man ej känner allade som debuterar senare just på grund av att landstingen inte alltid ger önskadservice åt skolhälsovården. Om föräldrar därtill inte talar om förhållandet förskolsköterska och skolläkare försämrar SoU 1978/79:16 21 dettasituationen både för barnet och för förebyggande åtgärder. Det kan t. ex. gällamaten i skolan. SÖsom tillsynsmyndighet för skolan och för skolans hälsovård är synnerligenangelägen om att omsorg för särskilda elevgrupper tillgodoses. Det gäller bådeförebyggande och stödjande åtgärder. anför att de båda motionerna måsteanses som synnerligen angelägna och att de framförda yrkandena omriksdagsförslag till regeringen med begäran om utredning för program motallergisjukdomarna synes mycket väl motiverade. Enligt kanutredningen gärna få formen av en parlamentarisk utredning. Det förutsätts atttill utredningen knyts såväl vuxen- som barnallergologisk expertis. RtnA tillstyrker de i motionerna föreslagnaåtgärderna. RmA framhåller att RmA ser fram mot att den föreslagnaparlamentariska utredningen tillsätts och föreslår att en referensgrupp,bestående av personer med kunskaper om allergier, knyts till utredningen. a. följande. Vi vet att större hänsyn från omgivningen och enförbättrad miljö på grund av allergisjukdomarnas karaktär innebär färresjukdomsfall bland de allergisjuka. De i motionerna föreslagna åtgärderna kanenligt RmA:s uppfattning i hög grad öka kunskaperna om allergisjukdomarna inomolika områden av samhället och därigenom kan effektiva åtgärder åstadkommasbeträffande miljö m. m. Härigenom kan de allergisjuka slippa mycket lidandesamtidigt som samhället sparar ansenliga belopp för vård- ochsjukpenningkostnader, förtidspensioner och produktionsbortfall. Angående förslaget i motionen 1977/78:441 om en särskild nämnd knuten tillsocialstyrelsen Docent föreslår att en arbetsgrupp("allergikommittén") tillsätts med bred representation avexperter, huvudmän och övriga intressenter. Kommittén föreslås varaunderställd och fungera som ledningsgrupp för eventuelladelprojekt. Det föreslås att i direktiven bl. a. skulle ingå att utredningenskall (1) lägga fram en nulägesbeskrivning av allergivårdens organisation ochinriktning som den är samt förslag till förändringar inför 1980-talet(Den planerade enkäten till huvudmännen skall här ingå som ett naturligt led.Målet skall inte vara att i första hand tillskapa en mängd nya tjänster ute hoshuvudmännen, utan att finna realistiska modeller att tillföra varje landstingökade kunskaper inom allergivården. ), (2) initiera en grundlig översyn avtillgängliga forskningsresurser totalt i landet samt ge förslag tillförstärkningar (i samråd med UHÄ) och/eller omprioriteringar, (3) tillsammansmed UHÄ se över undervisningen för blivande läkare, sköterskor och övrigvårdpersonal samt ge konkreta rekommendationer till förändringar, (4) planläggaoch organisera en bred information till berörda instanser i samhället, sett ibåde det korta och det långa perspektivet, (5) grundligt penetreraförutsättningarna för direkt förebyggande åtgärder, s, k. preventivallergologi, i samhället i stort, eventuellt med cost-benefitanalyser SoU 1978/79:16 22 samt(6) öka kontaktytan mot såväl arbetarskyddsstyrelsen som skolöverstyrelsenoch andra berörda myndigheter, så att eventuella åtgärder kan få den önskadegenomslagskraften. Detpåpekas i yttrandet att utöver ovanstående finns säkert flera delproblem, somsamtidigt kan tas upp i allergikommittén, samt att en inventering av tänkbaraproblem bör göras i samband med utvärderingen av ovannämnda enkät. Omgivningshygieniska avdelningen vid statensnaturvårdsverk ifrågasätter om inte vetenskapliga rådet för allergiskasjukdomar hos skulle kunna utgöra början till den i motionen1977/78:441 föreslagna nämnden, Rma vill vidare varmt tillstyrka inrättande av enbrett sammansatt allerginämnd under i sy fle att åstadkomma ensystematiserad, bred och djup kartläggning av allergivården och allergifrågornainom ansvarsområde, och en planläggning av information ochutbildning i allergifrågorna. Det måste ställas höga krav på detta arbete, såatt förebyggande åtgärder vidtas som får en verklig effekt för allergikerna,RmA förutsätter att patientgruppen och RmA blir företrädda i nämnden. Motionärenvill ge allerginämnden uppdraget att leda det centrala informationsarbetet påallergiområdet. Om den målsättningen skall kunna uppfyllas är det ett krav attnämnden redan i inledningen får tillräckliga ekonomiska resurser och ettkompetent kansli. Angåendeförslaget i motionen 1977/78:441 om viss tjänst hos () anför att det f. n. intefinns det erfarenhets- och kunskapsunderlag som en befattningshavare påföreslagen tjänst måste ha för ett åtgärdsprogram. SÖ påpekar att när eneventuell utredning ger ett verklighetsunderlag kan detta användas förinformation och föreskrifter av mer enhetligt slag och alt det under sådanaförhållanden är tillräckligt med den personal SÖ förfogar över. SÖ ger följande bakgrundtill sitt ställningstagande. SÖ har särskild personal - skolkonsulenter - förpedagogisk omsorg och stödåtgärder för syn- och hörselskadade ochrörelsehindrade elever i skolan. För den medicinska hälsoomsorgen liggeransvaret inom SÖ på skolhälso-vårdssektionen. SÖ har en skolöverläkare och enskolkonsulent på heltid och beräknar att få en halvtidsanställd biträdandeskolöverläkare. SÖ har sålunda bevakningsuppgifter för samtliga elever och förelever med särskilda behov. Det bör noteras att det finns många handikapp -sjukdomsbetingade och andra - utöver syn, hörsel och rörelsehinder. Deallergiska barnen utgör en relativt stor del därav. Enkontaktverksamhet av det slag som förslaget i motionen gäller -kontakt medSveriges skolstyrelser och därtill knuten personal - skulle säkerligen tamycket tid i anspråk. SoU 1978/79:16 23 framhåller att det även beträffandedetta förslag kan vara lämpligt att avvakta resultatet av de av socialstyrelsenoch statsrådet initierade kartläggningarna. Omgivningshygieniska avdelningen vid statensnaturvårdsverk understryker beträffande den föreslagna tjänsten kravet pågrundläggande medicinska kunskaper och påpekar att det är angeläget attinnehavaren har kontakt med en medicinsk institution, där undervisning ochforskning bedrivs, 1. ex. en allergologisk klinik. RmAframhåller att det är synnerligen angeläget att den föreslagna tjänsten snarastinrättas. Det finns, sägs det i yttrandet, ett oerhört stort behov inom helaskolsektorn av rådgivning och initiativ till förebyggande åtgärder av hänsyntill de allergisjuka barnen. RmA föreslår i sammanhanget att en försöksverksamhetmed en speciell allergikonsulent kommer till stånd i exempelvis Stockholms-och/eller , då det enligt RmA:s uppfattning föreligger ettstort behov av allergikonsulenter ute i landet. Angåendeförslaget i motionen 1977/78:441 om viss rapportering från barnhälsovården tillskolhälsovården framhåller att myndigheten redan iyttrande skolhälsovårdsutrednings betänkande (SOU 1976:46)Skolhälsovård hävdat att skolhälsovården måste övergå till att betraktas som enintegrerad del av samhällets barn- och ungdomshälsovård och drivas undersjukvårdshuvudmännens huvudmannaskap. En så anordnad skolhälsovård skulle,sägs det, bl, a, ge bättre garantier för den kontinuitet i hälso- ochsjukvårdsarbetet och det förbättrade kunskapsläge som motionärerna efterlyser. Förslageni nämnda betänkande låg till grund för beslut av attgodkänna riktlinjer för skolhälsovårdens mål, innehåll och organisation (prop.1977/78:85, UbU 1977/78:21, rskr 1977/78:260). Enligt dessa riktlinjer skallansvaret för skolhälsovården alltfort ligga hos kommunerna. Ettställningstagande till huvudmannaskapsfrågan bör avvaktas till dess hälso- ochsjukvårdsutredningen (S 1975:04) avgivit sina förslag med anledning avöverväganden i nämnda fråga. Kommunerna ges enligt nämnda riktlinjer dockmöjlighet att efter avtal med respektive landstingskommun överlåta uppgifterinom skolhälsovården åt landstingskommunen. Vissai remissyttrandena framförda synpunkter a. följande. Framför allt harallergisjukdomarna och med dem förknippade problem tilldragit sig ett betydligtökat intresse till följd av bl. a. den ständiga tillförseln av nyaallergiframkallande ämnen i vår miljö och SoU 1978/79:16 24 väsentligtförbättrade möjligheteratt påvisa allergisjukdom genom förfinadetestningsförfaranden. Attnärmare penetrera allergikernas problem och att undersöka vilka åtgärder somkan vidtas för att minska allergisjukdomarnas utbredning framstår som angelägnauppgifter. Framför allt är det ytterst väsentligt att bcirn med allergisymtompå ett tidigt stadium kommer under medicinsk vård så att sjukdomens vidareutveckling om möjligt förhindras, att s. k. riskbarn (dvs. barn medallergianlag) noggrant följes och att uppväxtmiljön för alla görs såallergivänlig som möjligt. Profylaxen är av utomordentlig betydelse ur mänskligoch ekonomisk synpunkt. Det finns få områden inom medicinen där förebyggandeåtgärder principiellt skulle kunna ha så positiva effekter som inomallergiområdet. Docent framhåller också att det finns fåställen inom medicinen där förebyggande åtgärder principiellt skulle kunna göraså stor nytta som för allergikerna och de personer som är predisponerade föratt bli överkänsliga. DocentKrcepelien anför bl. a. följande, I vårt land har endast vissa punktinsatseräjorts för att förbättra de allergisjukas situation, men någon samordnad insatsfrån samhällets sida har ännu inte vidtagits för att närmare penetreraallergikernas problem och för att minska allergisjukdomarnas utbredning.Saneringen av vår vistelsemiljö ur allergisynpunkt och ökad samhällsinformationom allergiproblemen är av central betydelse för att man skall få en bättretingens ordning. Speciellt för barnens vidkommande är det ytterst väsentligtatt barn med allergisymtom på ett tidigt stadium kommer under medicinsk vårdför att förhindra sjukdomens vidare utveckling, att s. k. riskbarn (dvs. barnmed allergianlag) noggrant följes och att uppväxtmiljön för alla göres såallergivänlig som möjligt. Profylaxen är av utomordentlig betydelse urekonomisk synpunkt. Här har samhället ett stort ansvar. Omgivningshygieniska avdelningen vid statens naturvårdsverkframhåller luftföroreningarnas roll för uppkomsten av allergisjukdomar och görbl. a. följande påpekanden. Bostadshygienisktengagerade myndigheter kan ge många olika exempel påluftföroreningsproblem i bostäder orsakade av ny byggteknik, nya material ellernya ventilationslösningar. Ettluftföroreningsproblem som tycks öka i omfattning är mögel i bostäder och dettaproblem synes främst vara knutet till hus med dålig ventilation och högfuktighet. Ökningen kan bero på den allmänna övergången till tätare hus ochminskad ventilation. Iyttrandet utvecklas närmare betydelsen av luftföroreningar i utomhusluften ochframhålls att denna kan påverka luftkvaliteten i bostäder. Det framhålls bl. a.att man påvisat samband mellan astmabesvär och luftföroreningar och attluftföroreningar kan öka frekvensen av infektioner som i sin tur kan påverkautveckling och förlopp av allergiska sjukdomar. SoU 1978/79:16 25 a. följande. Den internationella utvecklingen inom den modernaallergologin och immunologin har under det sista årtiondet varit snabb såväl påhög vetenskaplig nivå som diagnostiskt och behandlingsmässigt. Tyvärr har ivårt land endast vissa punktinsatser gjorts för att förbättra de allergisjukassituation och någon samordnad insats från samhällets sida har ännu ejvidtagits. I stora delar av landet saknas fortfarande möjligheter till specialiseradallergologisk utredning och behandling. Möjligheter till expertrådgivning ochyrkesvägledning inom skolan och yrkeslivet saknas praktiskt taget helt. Förstunder har utfärdat behörighetsbestämmelser förinvärtesmedicinsk och barnmedicinsk allergologi men möjligheterna att förvärvasådan specialitet är starkt begränsade då det föreligger uttalad brist påutbildningsplatser. Utvecklingen hämmas också av att det föreligger en nästantotal avsaknad av forskartjänster vilket starkt minskar den vetenskapligaaktiviteten inom området. Medhänsyn till de konsekvenser som de allergiska sjukdomarna har för den enskildeindividen och för samhället, inte minst ur ekonomisk synpunkt, föreligger detett starkt behov av en samlad kraftfull satsning på förebyggande verksamhet iform av bred information om allergisjukdomarnas natur och på miljösanering.Denna verksamhet måste för allergiskt disponerade individer komma in på ettmycket tidigt stadium på barnavårdscentraler och daghem. Skolan och särskiltsituationen i samband med yrkesvalet samt det verksamma yrkeslivet bör varamål för denna verksamhet. Resurser för att anpassa samhälls- och arbetsmiljönså att incidensen av allergisjukdomar nedbringas måste ställas till förfogande.Vid redan manifesterad allergi måste samlad expertis för diagnostik, miljösaneringoch medicinsk behandling finnas tillgänglig. Då modern allergidiagnostik och behandling ärmångfacetterad och ofta mycket tidsödande krävs en ökad satsning på utbildningav allergologer främst på regionsjukhusniyå. Genom en kraftfull satsning påforskning och ' utbildning av allergologer samt ökat stöd till de allergisjukasegen organisation kan man uppnå önskad information till allmänheten, skolanoch inom yrkeslivet. Tillskapandet av sådana resurser medger att en meningsfullsatsning på förebyggande verksamhet kan ske. Detta kan anses som särskiltangeläget då de allergiska sjukdomarna tar en icke oväsentlig del av desamlade sjukvårdsresurserna i anspråk. Specielltför barnens vidkommande är det ytterst väsentligt att barn med allergisymtom påett tidigt stadium kommer under medicinsk vård för att förhindra sjukdomensvidare utveckling, att s. k. riskbarn (dvs, barn med allergianlag) noggrantföljs och att uppväxtmiljön för alla görs så allergi vänlig som möjligt, RmA framhåller en översyn av hela utbildningssidanunder universitets-och högskoleämbetets ansvarsområde med hänsyn tillallergifrågorna som en av de mest angelägna åtgärderna för att åstadkomma enändrad attityd i dessa frågor ute i samhället. Beträffandeforskningen inom allergologin framhåller RmA starkt vikten av att tillräckligaforskningsresurser anslås samt att medlen koncentreras till angelägna projekt. SoU1978/79:16 26 1 detta betänkande behandlasmotioner som syftar till att uppkomsten av allergisjukdomar skall förebyggasoch till att situationen för dem som drabbats av sådana sjukdomar skallförbättras. I två motioner framställs sålunda yrkanden som går ut på attsamlade åtgärder på en rad områden skall vidtas mot allergisjukdomarna, och itvå andra motioner begärs att förbud skall införas mot användning avheltäckande textilmattor i offentliga lokaler m. m. Allergi innebär en överkänslighet hos organismen mot vissaämnen, som tillförs utifrån. En allergisjukdom yttrar sig genom att eksem,astma, hösnuva, nässelutslag eller andra likartade symtom utlöses. Deallergiframkallande ämnena (allergenen) kan vara ämnen som följer medinandnings-luflen, t, ex, pollen. Dessa ämnen kan i nässlemhinnan framkallahösnuva och i de nedre luftvägarna astma, Allergen kan även följa med olikafödoämnen och kan då framkalla exempelvis eksem av olika slag, nässelutslageller mag- och tarmbesvär, Allergenen kan även bestå av läkemedel. En storgrupp allergen är kemikalier som vid upprepad beröring med huden kan utlösaallergiska reaktioner i form av kontakteksem. Allergiska sjukdomar är i vissmån ärftliga, men man ärver inte sjukdomen utan endast benägenheten för att bliöverkänslig. Allergiska sjukdomar är vanligt förekommande. Man räknar med attminst av den vuxna befolkningen har allergiska symtom i form av astma,allergiska ögon- och näsbesvär, hudsymtom eller symtom från andra organ.Frekvensen av allergiska sjukdomar hos barn och ungdom anses vara något högre.Antalet allergisjuka har successivt ökat. Detta beror bl. a. pä attvarumarknaden fortlöpande och isnabb takt tillförs nya produkter och ämnen, avvilka en del visar sig ge upphov till allergiska reaktioner, samt påförändringar i miljöförhållandena genom t. ex. luftföroreningar. Den viktigasteåtgärden vid behandlingen av allergiska sjukdomar är att uppspåra och ommöjligt eliminera de allergen, för vilka den sjuke är överkänslig. Det ansesatt det finns få områden inom medicinen där förebyggande åtgärder principielltskulle kunna ha så positiva effekter som inom allergiområdet - till fördelsåväl för dem som är allergiker som för dem som har benägenhet för att bliöverkänsliga. Åtgärdsprogram mot allergisjukdomarna, m. ni. I motionen 1977/78:441 av MargaretaAndrén (fp) begärs förslag som skulle syfta till att minska allergisjukdomarnasomfattning. Särskild vikt skulle vid utarbetandet av förslagen läggas vid attsöka förhindra uppkomsten av allergier hos barn. Motionären framhåller bl, a,att en bred information om allergisjukdomarna är en grundåtgärd för attförändra situationen för barn med ärftliga anlag för allergisjukdomar och föratt ge bättre villkor för allergikerna. En särskild ,underställd . SoU 1978/79:16 27 börenligt motionären inrättas för att leda det centrala informationsarbetet ochför att i övrigt handlägga de frågor som kan vara av betydelse för attförhindra allergiernas utbredning. Motionären framhåller vidare att det ärangeläget att det inom inrättas en tjänst för enbarthandläggning av frågor om allergibarnens problem och frågor om anpassningen avskolmiljön för dessa barn. För att skolhälsovårdens möjligheter att arbeta medförebyggande åtgärder och yrkesvalsrådgivning torde allergiska barnen skallförbättras bör det enligt motionaren vara en uppgift förlandstingskommunerna(barnhälsovården)att till skolhälsovården rapportera omsjukhusvård och viktigare läkarbehandlingar samt föreslå profylax. 1motionen 1977/78:1112 av m. fl.