bet · G201FiU5 · 1978-12-31 00:00:00 — 7.2 Fritidsaktiviteter ...................................................... ... 73 Sammanfattning ............................................................ ... 75 FiU 1978/79: 5 Bilaga 1 I motion 1977/78: 931 av G. m. fl.formulerades frågan huruvida "inkomstuppgifterna för jordbrukare ochföretagare i statistiken m. m. verkligen är ett mått på deras levnadsnivå ochkonsumtionsförmåga". Motionärerna föreslår att Statistiska centralbyrånfår i uppdrag att för företagare och jordbrukare "göra en fördjupadlevnadsnivå-undersökning speciellt med hänsyn till inkomstförhållanden, konsumtionsutrymmeoch konsumtionsnivå i privat hushåll samt förmögenhetsförhållanden". är vanlig i den inkomststatistiska litteraturen. Efter engenomgång av olika problem anförde t. ex. låginkomst-utredningen i betänkandetom Svenska folkets inkomster (SOU 1970: 34, sid. 164) att man vid tolkningen avinkomstuppgifterna för jordbrukare och företagare bör vara "synnerligenförsiktig". "Särskild försiktighet måste iakttas vid jämförelsemellan företagar- och löntagarinkomster emedan de sistnämnda får bedömas varaett betydligt säkrare mått på den ekonomiska situationen." Frågeställningenhar diskuterats mycket ingående bl. a. i med utgångspunkt i denjordbrukspolitiska målsättningen om likställighet i inkomstutvecklingen mellanjordbrukare och industriarbetare som där vidgats till att gälla likställighetvid en helhetsbedömning av de sociala villkoren och ej enbart inkomsterna.Diskussionen har lett till en offentlig utredning som avlämnat ettbetänkande om Levekår i landbruket (NOU 1978: 15) som är en ingående utredningav problemen vid en jämförelse mellan jordbrukares och industriarbetareslevnadsförhållanden. har inför sin behandling av motionen infordrat remissyttrandefrån . Efter samråd med utskottet har institutetlåtit sitt remissyttrande få formen av en pilotstudie på basis av 1974 årslevnadsnivåundersökning med tillämpning av s. k. tvillingansats. Avsiktenmed rapporten är endast att ge utskottet ett underlag för bedömning avmotionärernas frågeställning samt för bedömning av behovet av och metodernaför fördjupade undersökningar. Dennorska utredningen gjordes av en partssammansatt kommitté och kunde börja medförhandlingsliknande överväganden om vilka faktorer man borde ta hänsyn tillför att en jämförelse mellan jordbrukares och industriarbetares villkor skullebli rättvisande. I denna studie har jämförelsen helt styrts av tillgången påundersökningsmaterial och meto- FiU1978/79:5 Bilaga 1 6 der (tvillingansatsen med tillhörande tabellserie ochrapporteringsmetod) som primärt utarbetats för andra ändamål.' Vi har också inriktat undersökningen på den jämförelse sommotionärernas frågeställning gäller, nämligen om de inkomstuppgifter som beskattningenoch inkomststatistiken grundar sig på är likvärdiga som indikatorer påkonsumtionsutrymme och levnadsnivå vid jämförelse mellan jordbrukare/företagareoch löntagare. Tvillingansatsen kan också till-lämpas för andrafrågeställningar, t. ex. den om inkomstlikställighet för jordbrukare ochindustriarbetare. Urvalet i levnadsnivåundersökningen 1974 är dock förbegränsat för att denna andra frågeställning skall kunna belysas. Det finnsinte tvillingar till alla jordbrukare bland industriarbetarna i urvalet. Tvillingansatsen, tillämpad påmotionärernas frågeställning, innebär i korthet att vi för varje jordbrukarerespektive företagare i levnadsnivå-undersökningens urval söker"tvillingar" bland löntagarna av samma kön, i samma ålder och medsamma inkomst uppgiven till beskattning. Genom detta förfarande möjliggörs ensystematisk jämförelse av jordbrukares respektive företagareslevnadsförhållanden med löntagares med samma inkomster enligttaxeringsstatistiken. Att löntagartvillingarna inte bara har samma inkomstenligt inkomststatistiken utan också är i samma ålder och av samma kön somjordbrukaren/företagaren är nödvändigt för att jämförelsen av levnadsnivån (t.ex. hälsa, fritidsaktiviteter) skall vara meningsfull. Det gäller ocksåekonomiska förhållanden, t. ex. konsumtionsmönster och förmögenhet. Hushålletsförmögenhet är oftast skriven på mannen. Äldre har haft på sig attspara än yngre och har också ett annat konsumtionsmönster. Jämförelser avförhållandena för personer med samma inkomst blir helt enkelt inte meningsfullautan konstanthållning av ålder och kön. Man kunde överväga att göra "tvillingarna" meralika genom att matcha dem inte bara efter ålder och kön utan också efter regionoch ortstyp men urvalet är inte tillräckligt stort för att matchningen skallkunna utvidgas till fler variabler. Det totala urvalet levnadsnivåundersökningomfattar 6 593 personer i åldern , dvs. ungefär var tusende av densvenska befolkningen i dessa åldrar. Bortfallet uppgick till . 1 Se , S. Mot en teori för social rapportering.Stencil , Leiniö, T. Finska invandrare i . Förslag tillkonkretisering av idén om social rapportering om invandrarnas förhållanden.Stencil , , S. Underlag fördiskussion om teori och praktik. Stencil och Selen, J.Tvillingansatsen: en metod för jämförelse mellan befolkningsgrupper i 1974 årslevnadsnivåundersökning. Miljan Vuksanovic har svarat förden programmerings-tekniska utvecklingen av tvillingansatsen. FiU1978/79:5 Bilaga I 7 1 material återfinnessammanlagt 92 jordbrukare och 174 företagare i åldrarna . Medjordbrukare respektive företagare avses dem som vid undersökningstillfället imajjuni 1974 drev jordbruk/eget företag och som enligt intervjun under år1973 drivit jordbruk/eget företag minst och minst pervecka. Med löntagare avses dem som vid undersökningstidpunkten var anställdaoch som enligt uppgifter ur deklarationen ej hade inkomst av jordbruk ellerrörelse . Avgränsningen av jordbrukare respektive företagare ärgjord så att respektive grupp skall bli homogen. skall inte bara vara den dominerande utan den i stort sett endasysselsättningen. Avgränsningen av löntagare är gjord på motsvarande sätt såatt löntagargrupperna ej skall innehålla sådana som vid sidan av löneanställninghar jordbruk eller företag som bisyssla. Åldersavgränsningen till högst skapar inga problemnär det gäller företagare eller löntagare. Men när det gäller jordbrukareutesluts ur jämförelsen tolv jordbrukare motsvarande lika många tusen i befolkningensom är eller äldre, vilka i övrigt fyller definitionen på jordbrukare. Dedriver alltså jordbruk vid intervjutillfället och uppgav vid intervjun att dedrivit jordbruk hela 1973 minst i genomsnitt för året.Anledningen till åldersavgränsningen är att tvillingansatsen ej kan tillämpasför jordbrukare . Det finns inte yrkesverksamma löntagare, somkan fungera som tvillingar till jordbrukarna som fortsatt med jordbruket efterfolkpensioneringen. Av de 92 heltidsjordbrukarna i urvalet är män.Medelåldern är så hög som . Två av tre är . Enligt socialgruppsindelningenär var femte småbrukare, dvs. jordbruket är mindre än 10 ha och skogsinnehavetmindre än 100 ha. Genomsnittlig sammanräknad inkomst i gruppen enligtdeklarationsuppgifterna är för . Att jordbrukarnagenomsnittligt har en låg skattepliktig inkomst illustreras kanske bäst av attgenomsnittlig sammanräknad inkomst bland alla jämnåriga av samma kön är ca . Av de 174 heltidsföretagarna i levnadsnivåundersökningensurval är män. Medelåldern är och alltså lägre än blandjordbrukarna. Enligt socialgruppsindelningen hänförs av de 174företagarna till socialgrupp I, dvs. de äger företag med minst 20 anställda.Övriga klassificeras som småföretagare i socialgrupp II. Genomsnittlig sammanräknad inkomst enligtdeklarationsuppgifterna är för . Det är väsentligt högre änför jordbrukarna som hade ca 20 000 i genomsnitt 1973 och ganska näragenomsnittet för alla jämnåriga, vilket var . Det är viktigt att hålla i minnet att definitionen avföretagare inte är skattejuridisk. Den är således inte avgränsad till dem somhar "inkomst av rörelse" enligt självdeklarationen. Avgränsningen ärgjord på basis av FiU 1978/79: 5 ägandeförhållandena, dvs. om man enligt intervjun"arbetar i eget eller delägt företag". Huvuddelen av företagarnadeklarerar som anställda i sina respektive företag. Som vi skall se ärhuvuddelen av deras sammanräknade inkomst deklarerad som inkomst av tjänst. Med ett datamaskinelit förfarandehar vi för varje jordbrukare respektive företagare sökt fram de löntagare iurvalet som tillhör samma åldersintervall, är av samma kön och som enligtdeklarationsuppgifterna har samma "sammanräknad inkomst" år1973, dvs. det inkomstbegrepp som inkomststatistiken grundar sig på.Sökförfarandet ger oss uppgift om hur många löntagare det finns ijordbrukarnas respektive företagarnas ålder med samma inkomst uppgiven tillbeskattning. För jordbrukarna fann vi sammanlagt 787"tvillingar" och för företagarna 1 980 "tvillingar". Varjejordbrukares levnadsnivå jämförs således med i genomsnitt nio"löntagartvillingar" i samma ålder, med samma kön och med sammasammanräknad inkomst. Varje företagare jämförs på motsvarande sätt medgenomsnittligt elva löntagare. Antal heltidsiordbrukare samt antal löntagare ilevnadsniväundersök-ningens urval efter ålder, kön och sammanräknad inkomst1973 Sammanräknad inkomst 1973 tusental kr. FiU 1978/79: 5 Innebörden av det antal"tvillingar" vi finner är också att det finns nio gånger så mångalöntagare som jordbrukare på jordbrukarnas inkomstnivåer respektive elvagånger så många löntagare som företagare på företagarnas inkomstnivåer. Antalettvillingar varierar dock ganska kraftigt. För jordbrukare och företagare medmera normala inkomster uppgivna till beskattning finns det många tvillingar.För manliga jordbrukare med inkomster under 20 000 finns detfå löntagartvillingar. De få kvinnor som driver jordbruk har samtliga lågainkomster. För dessa finns emellertid många tvillingar (se tabell A). Ingen avde 92 jordbrukarna i urvalet hade 1973 inkomster över 54 000. Antal heltidsföretagare samt antal löntagare ilevnadsniväundersök-ningens urval efter ålder, kön och sammanräknad inkomst1973 Sammanräknad inkomst 1973 tusental kr. 1 31 1 3 FiU 1978/79:5 Bilaga 1 10 Företagarna är mer utspridda i inkomststrukturen(se tabell B). En större andel har normala inkomster varför genomsnittligaantalet tvillingar blir högre än för jordbrukarna. Indirekt framgår avtabellen var de flesta löntagarna ligger i inkomstavseende. Tvillingansatseninnebär att varje jordbrukare/företagare jämförs med genomsnittet förlöntagarna i cellen. När det finns fler än en jordbrukare/företagare i cellenjämförs genomsnitten. Med hjälp av ett viktsystem neutraliserar viskillnaderna i antal "löntagartvillingar" per jordbrukare/företagarei de olika cellerna, när vi gör beräkningen av andelar och medelvärden itviUinggruppen. Datorprogrammetför tvillingansatsen gör det också möjHgt att jämföra jordbrukarna/företagarnamed en tvillinggrupp som matchas fram enbart efter ålder och kön.Tabellredovisningen är upplagd så att jordbrukarna/företagarna kan jämförasinte bara med jämnåriga löntagare av samma kön och med samma inkomst utan ocksåmed alla jämnåriga av samma kön. I datorprogrammet för tvillingansatsen ingår enomfattande tabellserie för redovisningen av levnadsnivån på följande nioområden: Hälsa och tillgång till vård Politiska resurser ochpolitiskt deltagande Säkerhet till liv och egendom Tabellserienhar utarbetats för redovisningen av invandrargruppers förhållanden ochtillämpas också i s. k. regionala medborgarrapporter. Tabellserien har dockfått modifieras för att redovisningen av jordbrukarnas och företagarnasförhållanden skall bli någorlunda relevant för motionärernas frågeställning. Vihar disponerat om tabellserien så att redovisningen av ekonomiska förhållandenkommer först och sammanställt alla indikatorer på konsumtionsnivå i en tabell.Några tabeller har uteslutits men i princip har vi följt tabellseriensuppläggning i stort. Vi redovisar först jordbrukarnas förhållanden ochdärefter företagarnas med redovisningen upplagd på samma sätt. Först redovisarvi våra uppgifter om ekonomiska förhållanden, som praktiskt taget uteslutande FiU1978/79:5 Bilaga 1 11 Vi har omfattande registeruppgifterför de undersökta grupperna både för och . Vikan därför kontrollera om den bild av inkomstförhållandena som vi får ärtillfällig eller om skillnaderna mellan grupperna i inkomster och transfereringarär stabila . Därefter söker vi med de indikatorer som vi hartillgängliga bedöma om skillnaderna i inkomster avspeglas i de olika gruppernaskonsumtionsnivåer. Redan här måste vi slå fast att de indikatorer vi har tillgängligaendast medger vissa översiktliga och preliminära svar på motionärernas fråga.Därefter redovisas övriga skillnader och likheter i levnadsnivå mellan deolika grupperna. Redovisningen är upplagd efter principer som utarbetatsinom ramen för uppdraget till socialforskningsinstitutet att "konkretiseraidén om social rapportering". Ambitionen har varit att tabellserien somhelhet skall kunna bilda underlag för ett sammanfattande omdöme om välfärdsskillnaderoch välfärdsförändringar. Varje tabell skall bilda en helhet i sig ochmöjliggöra ett sammanfattande omdöme om hälsotillståndet, omar-betspåfrestningen, om säkerhet till liv och egendom, etc. Sådana omdömen är till sin natur värderingsstyrda eftersomde måste bildas genom sammanvägning av ett antal indikatorer. Vi lämnar förslagtill sammanfattande omdöme för varje tabell och efter tabellen en kortredovisning av hur vi resonerat för att komma fram till detta förslag.Vägledande för våra förslag till slutsatser har varit skillnadernas storlek,systematiken i skillnaderna (dvs. pekar de "onda" respektive"goda" förhållandena i samma riktning), överväganden om de olikaindikatorernas vikt för individens välfärd samt slutligen ett tekniskt omdömeom hur "säker" indikatorn bedöms vara. När det gäller skillnadernas storlek har man viss hjälp avdet signifi-kanstest som datorprogrammet utför. Statistiskt signifikantskillnad på approximativt 95-procentsnivå markeras med asterisk (*) itabellerna. Rapporten har sammanställts under stark tidspress, vilketär problematiskt med tanke på de grannlaga problem i den politiska debattensom berörs. Vi har inte hunnit detaljkontrollera den omfattande mängd data somhär redovisas och ej hunnit överväga varje formulering. Vi har ej heller annatän mycket översiktligt hunnit sätta oss in i den komplicerade problematik, somframför allt den ekonomiska redovisningen för med sig. Vi är därför heltinställda på en diskussion som leder till att våra förslag till omdömen ochståndpunkter modifieras. FiU 1978/79:5 Bilaga 1 12 I Jordbrukarnas ekonomiska förhållanden Vi antar inledningsvis att jordbrukarnas ekonomiskasituation skiljer »ig i två väsentliga avseenden från löntagarnas. Delsbeskattas jordbrukarna i annan ordning än löntagarna. Jordbrukarna kan självai viss utsträckning avgöra hur stor del av inkomsterna som skall användas tillprivat konsumtion och hur stor del som skall investeras i jordbruket.Skattelagstiftningen är utformad så att den på ett avgörande sätt påverkarjordbrukarnas val i detta avseende. Den del av inkomsterna som tas ut förprivat konsumtion beskattas som löntagarnas inkomster medan den del som gårtill investeringar i jordbruket endast beskattas som förmögenhet. Man kansåledes säga att skattelagstiftningen främjar jordbruksföretagets utveckling iförhållande till jordbrukarens privata konsumtion. Redovisningenav den del som tas ut för privat konsumtion är emellertid också i vissa avseendenganska skönsmässig. Värdet av de produkter som går till direkt konsumtionberäknas schablonmässigt liksom användningen av el, bränsle, telefon, bil m.m. i hushållet. Avskrivningarna på befintliga anläggningar är ocksåschablonmässiga. Dessa sköns-mässigheter vid redovisningen av den del avinkomsterna från jordbruket som används till privat konsumtion är sannoliktofrånkomliga men gör sammantagna att inkomstredovisningen är mycket svår att bedöma.Skönsmässigheterna ger också utrymme för stora variationer mellan enskildajordbrukare. Delsligger en relativt sett större del av jordbrukarnas verksamhet och konsumtionutanför penningekonomin, vilket klarast framkommer när man jämför jordbrukarenstotala levnadssätt med en löntagare i ett stadshushåll. (Jfr t. ex. behovet avsommarstuga.) Bådadessa omständigheter måste tas i beaktande, när uppgifterna i tabell 1 ominkomster och konsumtionsutrymme analyseras. Tabellen illustrerar myckettydligt rent paradoxala skillnader i ekonomisk situation mellan jordbrukareoch löntagare med samma inkomst uppgiven för beskattningsändamål. Paradoxernablir ännu tydligare, när skillnaderna i disponibel inkomst ochkonsumtionsutrymme enligt tabell 1 ställs mot skillnaderna i likviditet ochförmögenhet i tabell 2. 1.1Disponibel inkomst och konsumtionsutrymme Heltidsjordbrukarna har väsentligt lägre disponiblainkomster och klart mindre konsumtionsutrymme per familjemedlem än löntagartvillingarnamed samma sammanräknad inkomst, när disponibel inkomst framräknas på basis avdeklarationsuppgifter och registeruppgifter om skatter och bidrag. FiU1978/79: 5 Disponibel inkomst och konsumtionsutrymme perfamiljemedlem för heltidsjordbrukare 2066 är, för jämnåriga löntagare avsamma kön och med samma sammanräknad inkomst och för alla jämnåriga av sammakön kare löntagare åriga av med samma samma kön Sammanräknad inkomst tillbeskattningen för Disponibel inkomst 1973: Egen disponibel inkomst efter skattoch med tillägg av bidrag och socialförsäkringar Disponibel familjeinkomst förintervjuperson och make/maka Andel utan disp. Konsumtionsutrymme perfamiljemedlem = disponibel familjeinkomst minus existensminimum/ antalfamiljemedlemmar Andel utan konsumtionsutrymmeeller under existensminimum Uppgift om konsumtionsutrymme kanej framräknas 26 400 32 600 Givet den inkomst som jordbrukarnauppger för beskattning (i medeltal . ) har de väsentligt lägredisponibla inkomster än jämnåriga löntagare med samma inkomst uppgiven tillbeskattning. Givet den disponibla familjeinkomst som framräknats påbasis av inkomsten för beskattning samt registeruppgifter om slutlig skatt ochom bidrag och socialförsäkringar är jordbrukarnas konsumtionsutrymme perfamiljemedlem ca under för existensminimum medan jämnårigalöntagare med samma inkomst uppgiven till beskattning ligger ca 3 900 kronorper familjemedlem över för existensminimum, Alla jämnåriga liggerenligt motsvarande beräkning ca över existensminimum. av jordbrukarna jämfört avjämnåriga löntagare med samma inkomst och av alla jämnåriga liggerenligt dessa beräkningar på eller under existensminiminormen. FiU1978/79:5 Bilaga 1 14 Om beräkningen uv disponibel inkomst ochkonsumtionsutrymme Egen disponibel inkomst harberäknats genom att summera sammanräknade inkomst med studiemedel,arbetslöshetsersättning, obligatorisk och tilläggssjukpenning,moderskapspenning samt arbetsmarknadsbidrag. Från den därvid erhållna summanhar debiterad slutlig skatt för dragits av. Disponibel familjeinkomst utgör summan avintervjupersonens och dennes makes/makas egna disponibla inkomster samt summanav statligt och kommunalt bostadstillägg, familjebidrag, bidragsförskott,socialhjälp och barnbidrag. Inkomstuppgifterna är registeruppgifter från SCB ochbaseras på individernas självdeklarationer för . Någonkorrigering har ej kunnat göras för inkomster som ej registrerats, t. ex. närovan nämnda inkomstsummor varit så låga att de ej varit beskattningsbara.Redovisade uppgifter om den disponibla familjeinkomsten är pålitliga förensamstående samt gifta par utan hemmavarande förvärvsarbetande barn. Någonkorrigering för sammanboende eller barns inkomster har m. a. o. ej hellerkunnat göras. Konsumtionsutrymmet har beräknats genom att från dendisponibla familjeinkomsten subtrahera årlig bostadskostnad enligtintervjuuppgiften i levnadsnivåundersökningen och den s. k.existensminiminormen. Existensminiminormen uppgår för ensamstående till avbasbeloppet, för sammanboende till av basbeloppet och för barn till 40 %av basbeloppet . Basbeloppet uppgick till genomsnittligt . En tvåbarnsfamilj med exklusivebostadskostnaden låg under existensminimum. Äkta makar utan barn behövde 12 700för att ligga över existensminiminormen. Konsumtionsutrymmet redovisas i tabellerna somkonsumtionsutrymmet per familjemedlem och år. Som familjemedlemmar har viräknat intervjupersonen, dennes make/maka samt hemmavarande barn under 21 år.För att motverka bristerna i inkomstuppgifterna har vi ej medtagit deintervjupersoner som vid undersökningstillfället var och sombodde hos sina föräldrar respektive de individer som var sammanboende men ejcivilrättsligt gifta. Dessa redovisades i tabellen som "uppgiftsaknas". Beräkningarna är ganska grova och mekaniska och är nugjorda praktiskt taget helt utan korrigeringar. Beräkningarna skulle kunnajusteras och korrigeras på en mängd punkter. Sådana justeringar skullesannolikt medföra vissa förändringar men knappast ändra de huvudtendenser somhär redovisats. 1 För närmare diskussion av existensminimibegreppet se"Existensminimireglerna", Stencil Ds Fi 1975: 9. FiU 1978/79: 5 1.2 Likviditetssituation och förmögenhet Jordbrukarnas likviditetssituationär klart bättre än likviditetssituationen för löntagartvillingarna och ocksåbättre än likviditetssituationen för alla jämnåriga. Skillnaderna i förmögenhetär mycket betydande. Likviditet och förmögenhet enligt intervju- ochregisteruppgifter är 1973 för heltidsjordbrukare , för jämnårigalöntagare av samma kön och med samma sammanräknad inkomst och för allajämnåriga av samma kön Andel som saknar kontantmarginalom . Andel som kan skaffafram . Andel som kan skaffa fram 2 500 kr.genom uttag från eget bankkonto Andel med inkomst av kapital enligtdeklarationen Medelinkomst av kapital bland demsom har kapitalinkomst Andel med skattepliktig förmögenhet 1973, lägst . Medelförmögenhet bland dem som har skattepliktig förmögenhet 262 000 Andel vars make/maka hade del av skattepliktig för mögenhet Medelförmögenhet bland makar med skattepliktig förmögenhet 53 000 Praktiskt taget alla jordbrukare() har kontantmarginal, dvs. kan skaffa fram 2 500 kronorom det skulle behövas. Av jämnåriga löntagare med samma inkomst somjordbrukarna uppgiven till beskattning har inte fullt 80 procentkontantmarginal och inte fullt tillgång till minst 2 500 på egetbankkonto jämfört av jordbrukarna. Alla jämnåriga tilljordbrukarna ligger i fråga om likviditet mellan jordbrukarna ochtvillinggruppen med samma inkomster. Jordbrukarna har alltså en genomsnittligtbättre likviditetssituation än jämnåriga av samma kön. Alla skillnader, somhär kommenterats, är statistiskt säkerställda. De tvåindikatorer, som bygger på registeruppgifter från deklaratio- FiU 1978/79:5 Bilaga 1 16 nerna,ger samma bild av skillnaderna i likviditetssitualion som intervju-uppgifterna.Av jordbrukarna har inkomst av kapital ovanför avdragsgränsen. År1973 var den för ensamstående och för äkta makar. Inkomstav kapital kan i huvudsak antas vara ränta på banksparkonton.Skattepliktsgränsen motsvarar ränteinkomster på banksparkonton med lägst ca 6000 för ensamstående och lägst ca 12 000 för äkta makar tillsammans. Avjämnåriga löntagare med samma inkomst uppgiven till beskattningen somjordbrukarna har inkomst av kapital. Av alla jämnåriga har 25procent inkomst av kapital, vilket alltså skall jämföras avjordbrukarna. Attlikviditetssituationen för jordbrukarna är så påtagligt mycket bättre än förlöntagartvillingarna bör inte enbart tolkas så att jordbrukarna har störremöjligheter till sparande utan också i termer av att det är nödvändigt förjordbrukaren att hålla sig med kontantmarginal och likvida medel för att kunnadriva jordbruksrörelsen. Avjordbrukarna hade 1973 skattepliktig förmögenhet, dvs.tillsammans med make/maka behållna tillgångar värderade enligt skattemässigaregler till . Medelförmögenheten bland dem med förmögenhetvar . Avjordbrakarnas löntagartvillingar med samma inkomster uppgivna till beskattningär det praktiskt taget ingen som uppnått skattepliktig förmögenhet. av jordbrukarnas jämnåriga har skattepliktiga förmögenheter av denstorlek som av jordbrukarna har.