bet · G201UbU45 · 1978-12-31 00:00:00 — Utskottetfinner att möjligheten till befrielse från deltagande i religionskunskap måstebibehållas med hänsyn tiU att det även i fortsättningen kan komma att resaskrav på att vissa elever skall befrias från skolans religionsundervisning.Utskottet avstyrker därför motionen 1978/ 79: 2606 yrkandet 6 c i vad gällerbefrielse från religionskunskap. Imotionen 1978/79: 2635 yrkandet 1 framhålls att religionen är en del av vårmänskliga tillvaro och att den påverkar oss som individer UbU 1978/79: 45 48 Motionärema yrkar att religionsämnet skall få en rättmätigdel av den tilldelade tiden för den samhällsorienterande sektom, varvidundervisningens uppgift skall vara att hjälpa eleverna fram till enlivsåskådning. Imotionen 1978/79: 2602 yrkandet 3 yrkas att den gemensamma ramtid, som enhgtpropositionen skaU gälla för orienteringsämnena tillsammans, fördelas somrikttider på de enskilda ämnena, varvid religionskunskapen bör erhålla sammautrymme som . I motionen 1978/ 79: 2599 yrkandet 2 framförs i huvudsak sammayrkande. Utskottetanser i likhet med motionärerna att den inställning individerna har i tros-och livsåskådningsfrågor i hög grad präglar våra inbördes relationer, vårarelationer i arbetslivet och inställningen tUl de stora världsfrågorna. Kunskapom andra religioner är också väsentlig för att förstå de politiska skeendena iandra länder och att en del människors uppfattning i livsåskådningsfrågorleder till andra uppfattningar än vi har i för oss väsentliga frågor somdemokrati, jämställdhet mellan män och kvinnor och mellanfolklig förståelse. Utskottethar emellertid funnit att de syften som motionärerna uttrycker i motionen1978/79: 2635 yrkandet 1 är tiUgodosedda dels genom förslagen i propositionen,dels genom vad utskottet anfört om antalet timmar på högstadiet församhällsorienterande ämnen, och avstyrker detta yrkande. Utskottetavstyrker med hänvisning till det anförda även motionerna 1978/79: 2602yrkandet 3 och 1978/79: 2599 yrkandet 2. I motionen 1978/79: 2601 yrkandet 2 hemställs attfrivUlig undervisning i bibelkunskap bör erbjudas eleverna på samtliga stadierinom ramen för den timplanebundna undervisningstiden genom användande av s. k.rullande schema på låg- och mellanstadierna och på högstadiet genom inordnandei tillvalssystemet. Vidare yrkas i motionen 1978/79: 370, som väckts under denallmänna motionstiden, att riksdageri hos regeringen begär en läroplan förskolan i vilken tas med som läromedel. Bibelnär ett centralt läromedel och används f. n. inom undervisningen ireligionskunskap, vilket även förutsätts ske enligt den nya läroplanen förgrundskolan. Utskottet finner därför att yrkandet i motionen 1978/79: 370 ärtUlgodosett och inte påkallar någon åtgärd. Eftersombibelkunskap till viss del ingår i undervisningen i religionskunskap ärutskottet inte berett tiUstyrka motionen 1978/79:2601 yrkandet 2. Med anledningav motionsyrkandet viU utskottet erinra om att önskemål om frivilligundervisning i bibelkunskap bör ktmna tiU-godoses inom de fria aktiviteterna. Ipropositionen anmäls att ämnet gymnastik i fortsättningen bör be- UbU1978/79: 45 49 nämnas idrott, vilket anses vara ett bättre namn på allade aktiviteter som kan förekomma i gymnastikundervisningen. Utskottethar ingen erinran mot förslaget. För gymnastik (idrott) upptas nu sammanlagt 6 veckotimmarav timplanen för lågstadiet, varav i årskurs 1, 2 i årskurs 2 och3 i årskurs 3. I Övriga årskurser i har ämnet perårskurs. SÖ har föreslagit utökad tid för gymnastik på lågstadiet,varvid i gengäld orienteringsämnena skuUe minska . Ipropositionen föreslår regeringen oförändrat antal timmar för idrott. I motionerna 1978/79: 2607 och 1978/79: 2634 (yrkandet 1)föreslås att tiden för idrott på lågstadium ökas med 1,5 veckotimmaroch att tiden för orienteringsämnen minskas med motsvarande timtal. Fysisk aktivitet är betydelsefull för eleverna ilågstadieåldrarna, då rörelsebehovet är stort. Utrymmet i timplanen för idrottmåste emellertid enligt utskottets mening vägas mot behovet av tid för övrigaämnen. Tiden för orienteringsämnen på mellanstadiet föreslås minska till förmånför fria aktiviteter. Antalet veckotimmar i årskurserna 1 och 2 är endast 20respektive . De utökade praktiska inslagen i form av slöjd ochhemkunskap stäUer också anspråk på tid. Utskottet ansluter sig därför tiU regeringens förslag omoförändrat antal timmar för idrott på lågstadiet och avstyrker motionerna1978/79: 2607 och 1978/79: 2634 yrkandet 1. I den nu gällande läroplanen för anges måletför ämnet gymnastik bl. a. enligt följande. Undervisningen i gymnastik skalltillfredsställa elevernas behov av kroppsrörelse och medverka till derasallsidiga och harmoniska utveckling. Den skall bedrivas så, att den aUmännaprestationsförmågan höjs och en ändamålsenlig arbetsteknik främjas. Ettekonomiskt och estetiskt rörelsesätt skall eftersträvas. Undervisningen skallge eleverna tillfälle att pröva och utöva olika gymnastik- och idrottsformer.Den skall vidare förmedla kännedom om den egna kroppens funktion och vård isamband med fysisk aktivitet. I motionen 1978/79: 524, somavlämnats under den allmänna motionstiden, framhålls att den f)'siskaträningen skall inriktas på motionsidrott och lagsport som inte är beroende avexklusiva anläggningar och institutioner. Undervisningen skaU ge kunskaper ifysiologi, kost och motion och syfta till att alla får regelbundna motionsvanorsom lever kvar också efter avslutad skolgång. I uppläggningen av skolans idrottsverksamhetbör enligt motionärerna idrotts- och friluftsorganisa-tioner delta. Vidarebör det enligt motionen vara obligatoriskt för skolan att använda sädanaschematekniska lösningar att eleverna utan att lektionen i idrott avkortas hinner duscha och klä om sig tiU nästa lektion. 4 1978/79.14 saml. Kartong: S, 50, rad 19 Står: 524 Rättat till: 524 yrkandet2 UbU 1978/79: 45 50 1 motionen1978/79: 2634 yrkandet 2, som delvis är likalydande med den nämnda motionen 1978/79: 524, krävs en generell omläggning av ämnet för att alla elever skall få en riktig fysisk fostran. Denfysiska träningen i skolan skall som motionärerna påpekar syfta tiU attskapa goda motionsvanor och tillfredsstäUa elevernas behov av kroppsrörelser.Utskottet ansluter sig till motionärernas uppfattning om betydelsen avkunskaper om sambandet mellan kostens sammansättning, fysisk träning och godhälsa. Utskottet finner dock att flera av de åtgärder som föreslås för attutveckla arbetssätten, t. ex integration mellan ämnen och samverkan mellanlärare i arbetslag bör medverka till att uppnå bl. a. de av motionärerna yrkadeförändringarna av skolans fysiska träning. Vidare bör undervisningen i dessahänseenden Uksom i övrigt utgå från elevernas intressen för att undervisningeni fysisk träning skall upplevas som meningsfull. Införandet av samlad skoldagmed olika aktiviteter i samarbete med t. ex. idrottsorganisationer måste ocksåbidra till att uppfyUa de krav motionärerna framför. De schematekniska lösningar,som nämns i motionerna, bör skolorna själva besluta om. Några centrala direktivtorde inte vara erforderliga. Utskottet, som anser attsyftet med motionerna 1978/79: 524 yrkandet 2 och 1978/79: 2634yrkandet 2 i huvudsak är tillgodosett finner inte att de påkallar någon åtgärd. I motionen 1978/79: 567 hemställs (yrkandet 1) attriksdagen uttalar att dans införs som ett alternativ fill gymnastik igrundskolan. Ihuvudmomenten för ämnet gymnastik upptas nu olika former av dans, t. ex.folkdanser, sånglekar och säUskapsdans på alla stadier. Utskottetansluter sig till motionärernas uppfattning om dansens betydelse inom ämnetidrott. Vid utformandet av kursplaner för ämnet kan det förutsättas att olikaformer av dans, som folkdanser, jazzdans och sånglekar kommer att ingå somintegrerade delar i ämnet idrott. Utskottet, som däremot inte kan biträdayrkandet att dans införs som ett alternativ till gymnastik eller idrott, anseratt motionen 1978/79: 567 yrkandet 1 bör avslås av . I motionen 1978/79: 522, som väcktes , föreslås en ökad information om och undervisning i hälso- ochfriskvårdsfrågor inom skolväsendet. ISÖ:s förslag till huvudmoment för orienteringsämnen ingår Fysisk och psykiskhälsa. Inom gymnastikämnet har SÖ föreslagit att som huvudmoment skall ingå attanalysera och diskutera samband mellan kost och motion samt den regelbundnakroppsrörelsens betydelse för välbefinnandet. Frågor om alkohol, narkotika ochtobak föreslås i propositionen ingå som ett huvudområde för skolansundervisning. Dåmofionens förslag är tillgodosedda i läroplansförslaget bör motionen 1978/79:522 avslås av . UbU 1978/79: 45 51 I motionen 1978/79: 1325 föreslås införande avundervisning i teckenspråk för alla elever på mellanstadiet i syfte att hävaisoleringen för de döva. Teckenspråksfrågor behandlas också i motionen 1978/79:1889. Utskottethar tidigare utförligt behandlat teckenspråksfrågorna, bl. a. i betänkandet UbU1975/76: 9 till vilket utskottet hänvisar (s. 57) och UbU 1975/76: 21.Hithörande frågor behandlas f. n. inom Utredningen om integration avhandikappade elever i det allmänna skolväsendet (U 1978: 07). Med hänvisningtUl det ställningstagande gjort i frågan omteckenspråksundervisningen och till pågående utredning bör motionema 1978/79:1325 och 1978/79: 1889 avslås. I SÖ:s förslag ingick att huvudmomentens fördelningpå stadier skulle slopas. I propositionen föreslås att huvudmomenten somhittills skall vara fördelade på stadier. Imotionen 1978/79:2597 (yrkandet 3) föreslås att huvudmomentens fördelning påstadier slopas med hänsyn tUl problem vid stadieövergångar och för elever medspeciella behov. Ipropositionen framhålls att kontakter mellan stadier är värdefulla och kanberöra såväl studieplaner i olika ämnen som fördelning av stoff och studiebesökinom orienteringsämnena. För enskUda elever kan in-dividualiseringenfortsättningsvis liksom nu innebära att de får arbeta med uppgifter somkursplanema tar upp på ett annat stadium. Utskottetansluter sig till vad föredraganden föreslagit och avstyrker motionen 1978/79:2597 yrkandet 3. I SÖ:s Förslag till förändring av grundskolansläroplan betonas ett undersökande och experimentellt arbetssätt,verklighetsförankring, probleminriktning, färdighetsutveckling,individualisering, samarbete, medinflytande och medansvar. Remissinstansernastöder de föreslagna utvecklingslinjerna. De bör därför enligt föredragandenvara vägledande för utvecklingsarbete och fortbildning. Arbetssättetskall vidare enligt proposifionen (s. 65) vara så upplagt att det inövar godaarbets- och studievanor. Att arbetet bedrivs på ett visst sätt är därför inteenbart ett medel att förvärva kunskaper utan också ett väsentligt mål. Inteminst betydelsefullt är att eleverna i klassråd och arbetsgrupper får öva sigi att planera och genomföra arbetet, söka lämpUga tUlvägagångssätt, pröva sigfram och sedan värdera både resultatet och själva arbetsprocessen. Lärareoch elever har enligt föredraganden frihet att välja det arbetssätt som detillsammans bedömer bäst befrämjar måluppfyUelsen. UbU 1978/79: 45 52 valdaarbetssätten kan inom denna ram bli olika. Föredraganden betonar att denindividualisering skolan eftersträvar också måste innebära ett individualiseratarbetssätt. Det finas inget studiesätt som är det bästa för alla elever. Skolanmåste enligt proposifionen respektera detta liksom den måste respektera attingen metod är den bästa för aUa lärare. Motionen1978/79: 2606 (yrkandet 5) tar upp arbetssättet i skolan. Enligt motionärernasmening har arbetssättet en avgörande betydelse för i vilken utsträckningelevema skall kunna uppnå för skolan fastställda mål. Ett arbetssätt somtilldelar eleverna en passiv roU som objekt för undervisningen motverkar bådeelevernas självständighet och deras sam-arbetsförmäga och solidaritet med andraelever. Motionärerna betonar att det klart måste framgå att vissa arbetssättskall eftersträvas. Arbetssättetmåste enligt uskoUet ha den utformningen att det befrämjar måluppfyllelsen iskolan. Så sker exempelvis inte genom en ensidig katederundervisning eller enindividualisering som enbart innebär passiva avskrivningsövningar. Men inomramen av olika elevaktiva arbetsformer finns stora valmöjligheter för lärareoch elever att tiUsammans pröva olika arbetssätt. Här måste skolan, somföredraganden framhåUer, respektera olUca elev- och lärarindividualiteter menockså genom bl. a. kommentarmaterialet till läroplanen, genom fortbUdning ochpå annat sätt stimulera alla inom skolan att pröva nya arbetssätt ocharbetsformer samt medverka till ökade elevaktiviteter. Utskottetförutsätter att vad som här anförts kommer att iakttas. Med hänvisning härtilloch tUl vad propositionen framhåller om att arbetssätten skall väljas så attmålen befrämjas föreslår utskottet att motionen 1978/79: 2606 yrkandet 5avslås. I motionen 1978/79: 266 (yrkandet 1 b), vilkenväcktes under allmänna motionstiden, betonas värdet av att arbetsformerna iskolan får en mera praktisk inriktning och att eleverna får delta i detpraktiska arbetet i skolan, Ipropositionen liksom i mofionen betonas det värdefuUa i att ett undersökandeoch experimentellt arbete ges stort utrymme. Föredraganden ansluter sig tillvad framhöll i sitt betänkande (SOU 1974: 53) SkolansarbetsmUjö om vikten av elevernas aktiva medverkan i att utforma den egnaskolans arbetsmiljö. Elevernas medverkan i skolans inre arbete kan kompletteraderas arbetslivsorientering. De kan t. ex, svara för dukning och servering vidskolmåltiderna, arbeta inom skolbiblioteken, medverka vid utformningen avnärmiljön, arrangera utställningar, delta i skolans interna information genomelevtidningar och hjälpa yngre kamrater i materialframstäUningen. UtskottetviU starkt understryka den vikt utskottet tiUmäter att eleverna på detta sätt deltari det praktiska arbetet liksom att man inom olika ämnen ger tillräcklig tid förpraktisk tUlämpning. UbU 1978/79: 45 53 attsåväl propositionen som motionen framhållit vikten av praktiska inslag iskolarbetet bör såväl propositionen som motionen 1978/79: 266 yrkandet 1 bbifaUas. Detsamma bör gälla yrkandet 2 i motionen 1978/ 79: 939, vilken ocksåväckts under aUmänna motionstiden och vars förslag överensstämmer medpropositionens. Enligt motionen 1978/79:2636 (yrkandet 1 j) börhemuppgifter ej förekomma. I motionen 1978/79: 2606 (yrkandet 6h) berörs ocksåfrågan om hemuppgifter. I denna motion ansluter sig motionärerna till propositionensuppfattning att hemuppgifter är en del av skolarbetet, som är av betydelse förelevens utveckling. Hemuppgifter måste emellertid, som föredragandenframhåller, vara väl planerade. Mot bakgrund av de varierande hemförhållandensom förekommer är det emellertid enligt motionen varken lämpligt eller realistisktatt kräva hemuppgifter som en del av skolans kunskapsförmedling. Sådana måstealltid stäUas i relation till varje elevs möjlighet att fullgöra dem. Omen elev på grand av särskilda skäl inte kan fullgöra hemuppgifterna bör detenligt utskottets mening ingå som en naturUg del i skolans planering att iolika former hjälpa elever att fullgöra uppgifterna i skolan. Utskottet villockså erinra om att den metodiska inriktningen av skolarbetet också måste fåprägla hemuppgifternas utformning. Dessa kan därför i många fall ha formen avundersökningar i närsamhälle och natur. med anledning av propositionen 1978/79: 180 och motionen 1978/79:2606 yrkandet 6 h anfört om hemuppgifter bör som sin mening geregeringen till känna. Yrkandet 1 j i motionen 1978/79: 2636 bör avslås. I motionen 1978/79: 1337 (yrkandet 2) tas uppfrågan om åtgärder för att garantera elevernas skyldighet att närvara vidundervisningen. Utskottetberörde denna fråga i sitt av godkända betänkande 1975/76:30 (s. 29)och anförde bl. a. att närvaroplikt råder i : "Någon form avregistrering av frånvaro m. m. behövs självfallet för att föräldrar skallkunna vara säkra på att eleven är i skolan och inte annorstädes underskoldagen. Formen för denna registrering och för rapportering hem bör enligtproposifionen kunna avgöras lokalt och blir, som utskottet ser det, beroende avförhållanden som skolstorlek, glesbygd, tätort m. m. Utskottet delaruppfattningen att det behövs ett väl fungerande system för frånvaroregistreringmed möjlighet till snabb kontakt med hemmen men utgår från att den lokalaskoUedningen utan något särskUt uttalande från sida löser hithörandefrågor på det för eleverna, skolan och hemmen bästa sättet." Med hänvisningtiU vad utskottet således tidigare uttalat avstyrks motionen 1978/79: 1337vrkandet 2. UbU 1978/79: 45 54 Läromedelsfrågor berörs i två mofioner. I motionen1978/79: 2598 (yrkandet 2) föreslås att läromedlen speciellt för elever medinlärningssvårigheter skaU bekostas av staten. I motionen 1978/79: 1393föreslås att utredningen (11977: 01) Kooperationen och dess roU i samhälleterhåller tilläggsdirektiv att granska hur ekonomiska föreningar behandlas iläromedel samt hur partsmaterial används i skolan. Läromedelskostnadernaberör kostnadsfördelningen mellan stat och kommun. Utskottet är inte berettföreslå någon förändring i detta avseende, varför yrkandet 2 i motionen1978/79: 2598 bör avslås. Förhandsgranskningav läromedel i samhällsorienterande ämnen utförs av läromedelsnämnden.Utskottet utgår ifrån att nämnden då också uppmärksammar hur kooperativaorganisationer behandlas. Utredningen om läromedelsmarknaden (ULÄ) har erhålUttiUäggsdirektiv som innebär att utredningen bl. a. skall pröva i vilkenutsträckning sådan förhandsgranskning av läromedel är motiverad. Beträffandepartsmaterial i skolan vUl utskottet erinra om den allsidighet som enligtgällande riktlinjer skaU prägla skolans arbete. Med hänvisning tiU det uppdragläromedelsnämnden har och till gällande riktiinjer bör mofionen 1978/79: 1393avslås. 3.5Betygsättning i m. m. Är 1973 tillkallades en parlamentarisk utredning ombetygsättningen i och gymnasieskolan (U 1973: 11). Utredningenantog namnet betygsutredning (BU73). avlämnade utredningensitt betänkande (SOU 1977:9) Betygen i skolan. BU 73:s förslag avser såvälgrundskolan som gymnasieskolan. Frågan om betygsättningen i gymnasieskolanbehandlas emellertid inte i förevarande proposition 1978/79: 180. Avpropositionen framgår att föredragande statsrådet avser föreslå regeringen attgymnasieutredningen (U 1976: 10) ges tilläggsdirektiv med innebörd att ocksåbehandla frågan om betygen i gymnasieskolan. I fråga om betygsättningen i gäller förnärvarande följande. Betyg ges i årskurserna 3, 6 och 7 vid slutet avvårterminen samt i årskurserna 8 och 9 vid slutet av varje termin. Skolstyrelseni kommunen kan besluta att betyg i årskurserna 3 och 6 skall ersättas medannan form av besked. Såsombetyg används någon av siffrorna 15, av vUka siffran 5 anger högsta betyg.Betygsättningen är relativ och betygssystemet kännetecknas av att man utgårfrån de faktiska prestationerna för hela elevgruppen som läser den aktuellakursen, den s, k, referensgruppen. Anvisningarna för betygsättningen anger engenerell riktiinje för hur betygen bör för- UbU 1978/79: 45 55 delasig i referensgruppen. Denna procentueUa fördelning ansluter tiU den s. k.normalfördelningen. Enligtregeringens förslag i proposUionen 1978/79: 180 skall betygsättningen igrundskolan inskränkas. Betyg skall endast ges vid slutet av samtliga termineri årskurserna 8 och 9. Den nuvarande femgradiga skalan skaU behållas tillsvidare. Det nya betygssystemet skall införas som en nyläroplan för träder i kraft. Ipropositionen framhåUs att det inte finns något alternativ tiUbetyg för att klara av det urval till fortsatt utbildning som måste ske vid ettbegränsat antal platser. Därmed finns det inte , anför föredragandestatsrådet vidare, grund för att ta bort betygen i . Innan detta kanske är det nödvändigt med en fortsatt utveckling och försöksverksamhet medbetygsfri intagning till gymnasieskolan. Syftet med försöksverksamheten skallvara att klarlägga om ett urvalsförfarande kommer att behövas och hur detta iså fall skall vara utformat. Med ett positivt resultat blir det, anförföredraganden, möjUgt för att senare besluta om att avvecklabetygsättningen i . Imotionen 1978/79: 272 hemställs att betygen avskaffas på alla nivåer iskolsystemet. I motionen 1978/79: 2636 (yrkandet 3) hemställs att nubeslutar att betygsättningen helt skall slopas i . Förslagetmotiveras bl, a. med att försöksverksamheten med betygsfri intagning tillgymnasieskolan givit positiva resultat. Med instämmande i vad föredragandestatsrådet anfört i fråga om diagnostiska prov for basfärdigheter i svenskaoch matematik föresläs också i motionen 1978/79: 2635 (yrkandet 2) att betygenhelt avskaffas i . Enhelt motsatt uppfattning förs fram i motionen 1978/79: 2631 (yrkandena 13 och14). I denna motion föreslås uttala att betyg är nödvändiga sominstrument för information, mofivation och urval samt att de bör ges på allastadier i skolan samt vara kursrelaterade. Utskotteterinrar om att BU utförligt diskuterat de oUka syftena med betygsättningen.Härvid har man uppehållit sig vid de uppgifter som betygen anses fylla och vägtdessa uppgifter mot de nackdelar som en betygsättning också anses medföra.Syftena med betygsättningen är enligt utredningen att tiUgodose behovet avinformation, att tUlgodose behovet av motivation och att utgöra grund för urvaltiU arbetsliv och tUl fortsatt utbildning. anser i likhet med BU att det finns brister i betygen sominformationsförmedlare och att det därför är önskvärt att utveckla andra formerför information som ger en mer allsidig bild av elevens insatser och aktiviteti skolan, I vad gäller synpunkten att betygsättningen skuUe tillgodose behovetav motivation är föredraganden också ense med BU om att den kan avvisas.Skolarbetet måste göras meningsfullt för eleverna i första hand genom attinnehållet i studierna och uppläggningen av undervisningen blir sådan att denförmår engagera eleverna. UbU 1978/79: 45 56 Däremotfinns det enligt föredragandens mening, som framgår av vad, utskottet redananfört, inte något alternativ tiU betyg för att klara av deturval tUl fortsatt utbildning som måste ske vid ett be. gränsat antal platser. Deti propositionen anförda motivet för att nu behälla betygen i årskurserna 8 och9 kan utskottet acceptera. Utskottet tillstyrker alltså regeringens förslaghärom. Av detta ställningstagande följer att utskottet avstyrker motionerna1978/79:272 i förevarande del, 1978/79:2631 yrkandena 13 och 14, 1978/79:2635yrkandet 2 och 1978/79:2636 yrkandet 3. Imotionen 1978/79:2606 (yrkandet 11) erinras om föredragande statsrådetsuppfattning, tiU vilken, utskottet anslutit sig, att det som"fortsättningsvis kan motivera ett bibehållande av betygen i grundskolanär enligt min mening endast deras roll som grund för urval till fortsatt utbildning".Det är enligt motionärernas mening väsentligt att slår fast att detinte längre finns något i arbete som motiverar att betygen finnskvar och därför uttalar att det fortsatta arbetet skall inriktas på attavveckla betygen i . I motionen 1978/ 79: 939 (yrkandet 4) hävdasatt betygen utgör ett hot mot utvecklingen av arbetslivet genom att deförsvårar arbete i grupp där individuella prestationer inte mäts. bördärför uttala att den pågående reformeringen av och gymnasieskolanskall ha som mål att betygen avskaffas. Regeringenhar bemyndigat SÖ att bedriva försöksverksamhet medbetygsfri intagning tUI gymnasieskolan i län. För att ge en bred grundför senare stäUningstaganden rörande betygen i kommer försöksverksamhetenmed betygsfri intagning att utvidgas också till andra län. Vidare kommer enligtpropositionen ett intensifierat utvecklingsarbete att bedrivas i syfte att fåfram andra urvalskriterier än betyg för urval tUl gymnasieskolan. Ipropositionen framhåller föredragande statsrådet att det med ett positivtresultat av försöksverksamheten med betygsfri intagning blir möjligt förriksdagen att senare besluta om att avveckla betygsättningen i grundskolan.Utskottet delar denna uppfattning och avslår alltså mofionen 1978/79: 939yrkandet 4 såvitt den gäller och motionen 1978/79: 2606 yrkandet11.