bet · G201SkU55 · 1978-12-31 00:00:00 — frivilliga understöd) medges avdrag medhögst , och mottagare. I parlimotionen 2435 från vpk uttalar motionärerna denmeningen atl möjligheten all vid taxeringen erhålla avdrag för frivilligtulgivet periodiskt understöd återspeglar en föråldrad samhällssyn och att någrasociala skäl för atl bibehålla ett sådanl avdrag inte föreligger. Med hänsynhärtill och då avdragsmöjligheterna enligt motionärernas mening numera främstut- SkU1978/79:55 63 nyttjas i syfte att undvika progressionen vid den statligabeskatiningen bör - menar de rällen till avdrag för frivilligt periodisktunderstöd slopas. De anser också all rätten lill avdrag för vissa s. k. legalaunderstöd bör ses över och atl förutsättningarna för sådana avdiag börbegränsas, begär i molionen 2366 med hänvisning främst tillmissbruksaspeklen atl förslag om slopande av rätlen till avdrag för frivilligaperiodiska under-slöd efter departementsutredning skall föreläggas riksdagen.Även i partimotionen 2433 från s är motionärernas principiella inställning atlrällen till avdrag för frivilliga periodiska understöd bör las bort urskattesystemet. Innan slutlig ställning tas i frågan kan det dock - menarmotionärerna finnas skäl alt genomföra en undersökning av arten ochomfattningen av sådana understöd. skalteutrednings förslag alt avskaffa rätten tillavdrag för frivilligt periodiskt understöd fick vid remissbehandlingen ellblandat mottagande. Det avstyrktes av åtskilliga remissinstanser, däriblandkammarrätten i Slockholm och . De mest påtagliga olägenheternaav avdragsrätlen får anses ha undanröjts genom den maximering av avdraget somriksdagen beslutade och som gällt fr, o, m, taxering. Vad imotionerna anförts utgör enligt utskottets mening därför inte tillräckliganledning att begränsa möjligheterna lill avdrag för frivilliga periodiskaunderstöd ellerför vissa s, k. legala understöd, Ulskoitet avstyrker följaktligenbifall lill alla de motionsyrkanden som syftar lill begränsningar av dennuvarande avdragsrälten. Avgifter till föreningar ochsammanslutningar räknas enligt gällande rält till levnadskostnader för vilkaavdrag inte medges vid laxeringen. För medlemsavgifter lill arbetsgivarföreningmedges dock avdrag under förutsättning all föreningen i händelse av konfliktär skyldig lämna medlem konfliktbidrag. Avgiften anses i detta fall likställdmed premie för försäkring mol föriust i samband med arbetskonflikt. Till föreningar influtna medlemsavgifter är att hänföralill icke skattepliktig inkomst, och medlemmarna är inte berättigade tillavdrag för avgifterna. Arbetsgivarföreningar beskattas - trots medlems rätttill avdragför avgift - inte för influtna medlemsavgifter. Understöd som vid konflikt utgått till i konfliktenindragen arbetare från organisation som han tillhör utgör icke skattepliktigintäkt. Konfliklunder-stöd som medlem i arbetsgivarförening uppbär utgördäremot skattepliktig intäkt i rörelse. 1 båda dessa fall föreligger såledesöverensstämmelse mellan avdragsrält och skatteplikt. skalteutredning föreslog i sitt slutbetänkandeatl medlemsavgift till fackförening skulle vara avdragsgill. Avdraget skulledock begränsas till av den erlagda avgiften och vara maximerat lill300 kr. Något förslag om avdragsräti för fackföreningsavgifler har inielagls SkU1978/79:55 64 fram i proposilionen. Deparlemenlschefen framhålleremellertid atl den nuvarande skillnaden i den skattemässiga behandlingen avfackförenings-avgifter och avgifter till vissa arbelsgivarorganisalioner enligthans uppfattning inte är tillfredsställande och att det ligger nära lill handsatt ytterligare begränsa avdragsrätten för sislnämnda avgifter. Denna fråga måsteemellertid menar han - närmare utredas innan förslag kan föreläggasriksdagen. 1 parlimotionen 2435 från vpk yrkas att rätten till avdragför avgifter till arbetsgivarorganisatioiTer slopas och att de fackligaorganisationernas verksamhel stöds exempelvis genom införandet av ett direklstatligt stöd molsvarande värdet av en avdragsrätt för fackföreningsavgifter.Nils () anser att man - i konsekvens med vad som gäller i fråga ommedlemsavgifter - bör överväga förbud mot avdrag för avgifter lill arbelsgivarorganisalioneroch han begär i motionen 2366 att ger regeringen detia lill känna. Spekar i sin parlimotion 2433 också på det orätlvisa i all medlemmar iarbelsgivaiförening i viss utsträckning kan dra av medlemsavgifter som koslnadi produklionen, medan fackföreningsavgifler inie är lill någon delavdragsgilla. Molionärerna underslryker vikten av att den i propositionenaviserade ulredningen arbetar skyndsamt så alt åtgärder snabbt kan vidtas. delar departementschefens uppfattning attdet f. n. inte föreligger tillräcklig anledning alt i skallelagsliflningeninföra en räll lill avdrag för fackföreningsavgifler. Ulskoitet anser dock alldel kan finnas anledning all göra en översyn av rätlen lill avdrag för avgiftertill vissa arbelsgivarorganisalioner. Genom den i proposilionen aviserade utredningenfår yrkandena i molionen 2366 och 2433 anses vara lill viss del tillgodosedda.Någon anledning atl särskilt påskynda utredningsarbetet eller atl - i enlighetmed yrkandet i motionen 2435 - begära skyndsamt förslag i frågan finns enligiuiskoliels mening inie. Vad särskilt angår yrkandet i molionen 2435 om eltstatligt stöd till de fackliga organisationerna vill ulskotlel erinra om altarbetsmarknadsut-skollet i sill yllrande med anledning av molionen i denna del(se bilaga 3) avslyrkl bifall lill nämnda yrkande. Ulskoitet uttalar atl detsaknas underlag för atl la slällning lill frågan om allmänl organisationsstödav den typ och storlek molionärerna tänker sig och atl det ter sig naturligarealt i linje med den nuvarande förtroendemannalagen låta produklionen bärakostnaderna för facklig verksamhet. Med det anförda avstyrker skatteutskottet samtliga i deltaavsnitt behandlade motionsyrkanden. Vad härefter angår det i molionen2366 av () aktualiserade förbudet mot avdrag förrepresentationskostnader är detta i första hand SkU1978/79:55 65 en företagsbeskattningsfråga, som utskottet återkommer lillsenare i vår vid behandlingen av proposilionen 1978/79:210 om ändrad förelagsbeskattning.Utskottet avslyrker därför bifall till motionen i denna del. Begränsning av ränteavdrag m. m. () anser atl delnuvarande ränteavdraget från inkomst successivt bör göras om till enskattereduktion, baserad på samma procentsals (exempelvis ) för allainkomstnivåer, och framställer i motionen 2366 elt yrkande av den innebörden.Motionären går också in på reglerna om realisationsvinslbeskattning och menaratl man bör begränsa de nuvarande möjligheterna lill avdrag för bl. a.ingångsvärde vid beräkning av den skattepliktiga vinsten. Utskottet, som anser sig sakna anledning atl i förevarandesammanhang gå in på frågan om ränteavdrag och skattepliktig realisationsvinst,är inte berett atl utan särskild utredning föreslå någon ändring av gällande bestämmelser.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionen 2366 även i nu nämndadelar. Försäkrings- och sparavdragen m. m. m. fl. (m) yrkar imotionen 1148 en uppräkning av schablonavdraget för försäkringar lill 600 kr.för ensamslående och lill I för gifta. () begär imotionen 1166 en uppräkning av samma avdrag och av sparavdraget i inkomstslagetkapital. Yrkanden i syfte atl stimulera enskilt sparande återfinns också iparlimolionerna 1613 och 2349 från m. Enligt den förra bör fribeloppen förkapitalinkomster anpassas till penningvärdeulvecklingen och enligt den senarebör regeringen genom olika åtgärder - bl. a. genom ett särskiltsparobligalionslån riklat lill hushållen - ytterligare stimulera enskiltsparande. 1 motionen 1726 slutligen av andre vice talmannen ochIngegerd (båda m) yrkas införande av sparavdrag också i inkomslslagenrörelse, jordbruk och annan fastighet. Med anledning av dessa yrkanden villutskottet erinra om att 1978 antog en lag om skatlelältnader förvissa sparformer enligt vilken skattskyldig som insätter visst belopp - lägst75 och högst . - på ett särskilt lönsparkonto i bank medgessparskattereduktion av del insatta beloppet. Utskottet hänvisar ocksåtill att sparavdraget fördubblats fr. o.m. laxering och till attvinstmöjligheten för lönsparandet successivt förbättrats . Vadsärskilt angår försäkringsavdraget kan erinras om de försäkringsförmåner somanställda i allmänhet åtnjuter och om atl jordbrukare och rörelseidkarefr.o.m. har rätt till avdrag i förvärvskällan för premierför grupplivförsäkring, om förmånerna inte är större än för befattningshavarei statlig tjänst. har i yttrande lill skalleutskol-lel övermolionen 2349 i fråga om ell särskilt till hushållen riklat sparobligalionslånmed kort löptid konstaterat atl dessa frågor fortlöpande prövas 5 1978/79. SkU1978/79:55 - 66 av riksgäldsfullmäklige och alt någon särskild hemställanlill vare sig regeringen eller riksgäldsfullmäktige mot den bakgrunden intetorde vara erforderlig. Utskottet delar denna uppfattning och vill gärna instämmai finansutskottets uppfattning om angelägenheten av eU ökat hushållssparande.Utskottet är emellertid inte berett atl nu föreslå ytteriigare skattelättnaderpå spårområdet och avstyrker med del anförda bifall lill samtliga i dettaavsnitt behandlade motionsyrkanden. Den s.k. 80/85-procenlregeln ombegränsning av skatt bygger på en jämförelse mellan ell spärrbelopp och denskallskyldiges lolala inkomsl-och förmögenhelsskail för ell visslbeskallningsår. Spärrbeloppel utgör normalt 80 procenl av den del av denskallskyldiges lill statlig inkomstskall beskattningsbara inkomst som uppgårlill högst . och av överskjutande belopp. Genom riksdagsbeslut1976 bestämdes att den skaltskyldiges egenavgifier skulle få räknas in i detbelopp som jämförs med spärrbeloppel. 1 fråga om skatlskyldig som vidtaxeringen lill statlig inkomslskall fåll särskili invesleringsavdrag elleravdrag för egenavgifier bestämdes vidare all spärrbeloppet skulle utgöra 80/85procent av summan av den beskattningsbara inkomslen och de belopp varmed sådanaavdrag medgivils. m. fl. (m) framhåller i motionen 2434alt en skattskyldig som medges investeringsavdrag och som redan tillämpar80/85-procentregeln till följd av bestämmelsens nuvarande utformning inte kantillgodogöra sig investeringsavdragel. Bakgrunden lill riksdagsbeslut är all enskatlskyldigs beskattningsbara inkomst - i det fall den skatlskyldige åtnjutitinvesteringsavdrag oftainte ger någon rättvisande bild av dennes inkomstförhällanden . Baseras spärrbeloppet på den beskattningsbara inkomsten kan investeringsavdragel - förutom en stimulanseffekt vid inkomsttaxeringen - fålill följd bl. a. att en eventuell förmögenhetsskatt nedsätts. Utskottet anser det inte motiverat atl avdrag av detta slag skall påverka förmögen hetsskatten och vidhåller således uppfattningen alt spärrbeloppet bör jäm föras med den beskattningsbara inkomsten före invesleringsavdrag. Ul skollel avslyrker därför bifall lill motionen 2434. I partimotionen 2435 från vpk yrkarmotionärerna atl hos regeringen skall begära förslag om delsskyldighet för banker m.fl. kreditgivare och sparinstitul alt lämnakontrolluppgift till taxeringsmyndigheterna, dels kontroll av innehav avobligationer, aktier och andra värdepapper. Deparlemenlschefenframhåller i proposilionen atl regeringen SkU1978/79:55 67 ämnar uppdra åt att utreda frågan omskyldighet för banker m.fl. all lämna kontrolluppgift till skattemyndigheternaom insät-larnas ränteinkomster och kapitalbehållning och om ökad kontroll avobligationsinnehav saml att redovisa resultatet av sina överväganden. Häravframgår att motionen i denna del redan är tillgodosedd. Utskottet avstyrkerdärför bifall till motionen 2435 i denna del. 1 motioner som väckts dels medanledning av propositionen, dels under den allmänna motionstiden haraktualiserats långtgående reformer på skatteområdet. Sålunda yrkas i motionen822 av och (båda fp) utredning om enstatskommunal enhelsskall. 1 molionen 824 av och (båda apk) yrkas att mervärdeskatten avskaffas. Elt yrkande om slopande avmoms på mat återkommer i inte mindre än tre motioner (309, 310 och 2435) frånvpk, som också i två motioner från den allmänna motionstiden (310 och 337)och i sin partimotion 2435 med anledning av proposilionen ullalar sig för engenomgripande skattereform omfattande bl. a. övergång lillproduklionsbeskatl-ning, progressiv statskommunal enhetsskatt, skärptprogression, skatteskärpningar för kapital och kapitalvinster, genomgripandeförändringar av avdragssystemel, skärpt bolagsskatt och en plan för skärptlagstiftning mol skatteflykt och skattefusk. Finansutskotlel har lillskalteutskottet överlämnat två molionsyrkanden, elt i molionen 2307 av apkavseende omläggning till produklionsbeskatlning och elt i motionen 2373 av vpkavseende övergång lill progressiv statskommunal enhetsskatt. Av uttalanden i proposilionen framgår altdepartementschefen tillkallat eller har för avsikt att lillkalla utredningarmed uppgifl alt utreda frågor om progressiv ulgiflsskatl, bruttoskalter,underskoltsavdrag samt kontroll av ränteinkomster, kapitalbehållning ochobligationsinnehav m.m. Härtill kommer att skatteutskottet i ett nyligenavlämnat belänkande (nr 51), förutsatt att föreläggsförslag om en generalklausul mol skatteflykt. Av del anförda framgår alt flera av de motionsyrkanden somframställs i motionerna redan är tillgodosedda. Utskottet anser det intemotiverat att - innan resultatet av slutfört eller pågående utredningsarbeteinom betydelsefulla områden av inkomst- och förelagsbeskattningen föreligger-medverka lill i motionerna avsedda ändringar i gällande beskatlningssystem.Med det anförda avslyrker utskottet bifall till motionerna 309 och 822 samt310, 824, 2307, 2373 och 2435, sistnämnda fem motioner såvitt nu är i fråga. Avdragför gåvor m. m. Tanken på att införa en rätt tillavdrag vid beskatiningen för gåvor till allmännyttiga ändamål har under en långföljd av år avvisats av . SkU1978/79:55 68 Därvid har åberopats såväl principiella ochkonlrolllekniska skäl som svårigheter atl åstadkomma en tillfredsställandegränsdragning mellan organisationer lill vilka bidrag kan ges med avdragsrätioch övriga mottagare. Även om förslaget i propositionen begränsats lill attavse organisationer med inriktning på internationell biståndsverksamhet kanenligt utskottets mening den kritik som tidigare avhållit från attmedverka till en avdragsrätt för gåvor riktas också mot förslaget ipropositionen. I likhet med s, c, m, vpk och apk anser utskottet därför atlförslaget i propositionen i denna del inte bör föranleda lagstiftning.Utskottet anser inte heller all bör begära nytt förslag om enavdragsrält som är ägnad att komplicera skattelagstiftningen och desslillämpning. Utskottet avstyrker följaktligen bifall till m-motionen 2349 i dennadel. Del anförda innebär att utskottet inte heller kan biträda yrkandet imolionen 1716 av () om atl förslag om rält till avdrag förgåvor lill religiösa m.fl. ändamål skyndsamt skall föreläggas . I propositionen föreslås all defria trossamfunden, som är befriade från gåvoskatt - i likhet med - skall vara helt befriade också från arvsskatt. 1 vpk-motionen 2435 yrkas avslag pä propositionen i dennadel. Yrkandet i apk-motionen 2365 innebär som lidigare nämnts avslag päproposilionen i dess helhet och således också på förslaget omarvsskattebefrielse för trossamfunden. Syftet med s-motionen 2433 synes varaatt utvidga arvs-skattebefrielsen till alla de rättssubjekt som ärbefriade från gåvoskatt. Förslaget i proposilionen bygger på ell betänkande (Ds B1977: 2) av utredningen om avdrag för gåvor vilket i regel tillstyrkts avremissinstanserna. Även ulskoitet anser sig kunna biträda förslaget.Rättviseskäl talar emellertid enligt utskottets mening för atl man prövarmöjligheterna atl utvidga arvsskatlefriheten även lill andra rätlssubjekl ändem som föreslås bli befriade i propositionen. På grund härav anser utskottetsig böra avstyrka bifall till propositionen även i denna del.Utskottet förutsätter emellertid alt nytt förslag i frågan föreläggs riksdagenredan i höst. Med det anförda avslyrker utskottet bifall till motionerna 2365och 2435 såvitt nu är i fråga. Molionen 2433 får i vad den avser frågan omarvsskaitefrihet anses besvarad genom vad utskottet anfört. Stämpelskatt m. m. I proposilionen föreslås attstämpelskatten - med verkan fr. o. m. den - höjs vid förvärv avfast egendom och tomträtt för fysiska personer från 1 lill 1.5 procenl och förjuridiska personer från 2 lill av egendomens värde samt vidinteckning från 0,4 till I procenl av del intecknade beloppet. Förslagetberäknas medföra en inkomstförstärkning med drygt 550 milj. kr. SkU1978/79:55 69 1 s-motionen 1730 har yrkatsatt stämpelskallen redan fr. o. m. den höjs med i propositionenangivna belopp, medan m i motionen 2349 yrkar avslag på stämpelskattehöjningen. Som framgår av vad utskottet tidigare anförl är utskottetav den uppfattningen atl beslut som minskar statsinkomsterna liksom nyaåtaganden på utgiftssidan i nuvarande samhällsekonomiska läge bör kompenserasfullt ut genom molsvarande inkomstförstärkningar. Vid ett bifall lillutskottets beslut alt avstyrka förslaget till skatteomläggning i propositionen160 kvarstår ell finansieringsbehov om ca I 700 milj. kr. avseende ökadekostnader till följd av de förslag som läggs i propositionen 95. Därför anserutskottet sig böra tillstyrka förslagel om stämpelskattehöjning. Höjningen börenligt utskottets mening träda i kraft den . Utskottets beslutinnebär bifall lill s-motionen 1730 och avslag på m-motionen 2349 i denna del. Genom detta ställningslagande och genom alt utskottetförordar atl det förslag lill skatteomläggning som skall föreläggas ihöst bör vara totalfinansierat anser utskottet sig ha tillgodosett det yrkandei s-motionen 2433 som går ut på att staten bör ges full täckning förkostnaderna för skatteomläggningen inklusive dem som aktualiserats iproposilionen 95. Vad särskilt angår den i motionen aktualiseradefinansieringsmetoden bör erinras om alt frågan om olika former avbruttoskatler, således också produktionsfaklorskatl, f. n. är föremål förprövning inom en särskild utredning och all denna skall presentera ett materialsom kan vara till ledning för stalsmaklernas ställningslagande lillfinansieringsfrågan i hösl. Med del anförda avslyrker ulskoitet motionen 2433 inämnda del i den mån den inte kan anses besvarad med vad utskottet anfört. Av vad utskottet sagt framgår atl enligt m:suppfattning beslut i finansieringsfrågan tills vidare bör anstå. 1parlimotionen 2349 från m kritiseras de i propositionen föreslagnaskattehöjningarna, I stället föreslås i konjunkturpolitiskt syfte olikasparslimulerande åtgärder. Vidare begär motionärerna atl skall geregeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av att begränsaden offentliga utgiflsexpan-sionen. Yrkandet om sparslimulerande åtgärder harulskoliet tidigare bemött. Vad särskilt angår den offentligautgiflsexpansionen säger sig finansutskottet i sitt yttrande över motionen idenna del ha anledning återkomma till den frågan vid sin behandling av detreviderade budgetförslaget senare i vår. Med hänsyn härlill anserskatteutskottet - i likhet med finansutskottet - något särskilttillkännagivande inte erforderligt i nu förevarande sammanhang. Utskottetavstyrker följaktligen bifall till molionen 2349 även i denna del. Ulskollets ställningstagande ihuvudfrågan innebär i sak avslag på samtliga förfatlningsförslag ipropositionen med undanlag av del som rör höjd stämpelskatt. Med hänsyn delslill all finansulskollel i sill betänkande SkU 1978/79:55 70 tillstyrktbifall till förslaget i propositionen 95 om nya skatteutjämningsbi-drag tillkommunerna, dels till den nya taxeringsorganisationen vid taxeringmåste redan nu ändringar vidtas i lagen (1965:269) med särskilda beslämmelserom kommuns och annan kommuns utdebitering av skatt och i lagen (1961:436) omförsamlingsstyrelse. Utskottet förordar således alt sådan ändring sker. Vidutarbetandet av förslag till författningsändringar har beaktats att detkommunala skatteunderlaget vid ett bifall till utskottets hemställan skall varaoförändrat. att med bifalltill motionen 1978/79:1730 samt med anledning av proposilionen 1978/79:160 idenna del och med avslag på motionerna 1978/79:2349 yrkandet 7 och motionen1978/79:2365 i motsvarande del antar det i propositionen framlagda förslagettill lag om ändring i stämpelskattelagen (1964:308) med den ändringen attikraftträdandebestämmelserna erhåller följande såsom utskottets förstagbetecknade lydelse: Dennalag träder i kraft den I ja- Denna lag träder i kraft den n liar i 1980 1979; 2. belräffande skatten inkomster ochdel kommunala skatteunderlagetm.m. att med bifalltill motionen 1978/79:2365 i molsvarande del, motionen 1978/79:2433 yrkandena2,4 (delvis), 5 (delvis), 6-8, 9 (delvis), 12 och 13 och morionen 1978/79: 2435yrkandena 8 och 9 samt med anledning av molionen 1978/79: 2432 yrkandet 3avslår propositionen och motionerna 1978/79: 2432 yrkandet 4, 1978/79: 2433yrkandet I (delvis), 1978/79: 2435 yrkandet 15 och 1978/79:1622 yrkandena 2och 3; 3. beträffandeskattelättnad för vissa gåvor att med bifalltill motionerna 1978/79:2365 i motsvarande del, 1978/79:2432 yrkandet 21978/79:2433 yrkandena 3, 4 i denna del, 5 i denna del, 9 i denna del, 10 och14 och 1978/ 79:2435 yrkandet 12 samt med anledning av motionen 1978/ 79:2349yrkandet 6 avslår propositionen i denna del; alt med bifalllill motionen 1978/79: 2365 i molsvarande del och motionen 1978/79:2435yrkandet 13 saml med anledning av molionen 1978/79:2433 yrkandel 11 avslårproposilionen i denna del; 5. belräffande avdrag för gåvor till religiösaändamål all avslår motionen 1978/79: 1716; SkU1978/79:55 71 6. belräffande/ö«/« /;// allriksdagen hos regeringen begär alt föreläggs förslag tillskatteomläggning avseende inkomster och lill arvsskattefrihel för friatrossamfund m.fl, i enlighet med vad utskotiei anförl; 7. beträffande inflalionsskyddet iskatteskalan all avslår a. motionen1978/79:308. b. molionen1978/79:2433 yrkandet I (delvis), c. molionen1978/79: 2435 yrkandet 7; 8. beträffande planmässig sänkningav marginalskatterna atl avslår a. motionen1978/79: 1622 yrkandel I, b. molionen1978/79:2349 yrkandena 1 och 2; 9. beträffande utredning ommarginalejfekler till följd av avirap pade sociala JÖrmåner m. m. a. motionen1978/79: 1622 yrkandet 4, b. motionen1978/79: 2349 yrkandet 3, c. motionen1978/79: 2432 yrkandel 1, d. motionen1978/79:2435 yrkandet 10, samtligayrkanden i den mån de inte kan anses besvarade med vad utskottet anfört; 10. belräffande beskattningav extrainkomster att avslår a. motionen1978/79:494, b. molionen1978/79: 1144; 11. beträffande individuellbeskattning av makar m. m. att avslår a. motionen1978/79:306, b. motionen1978/79;495, c. motionen1978/79: 1742; atlriksdagen avslår molionen 1978/79: 2366 i motsvarande del; 13. belräffande/n/?e/opp förB-inkomst att avslår a. molionen1978/79:347, b. molionen1978/79: 11661 molsvarande del, c. molionen1978/79: 2349 yrkandet 5; 14. belräffande inkomst avfastighet.s.förvaltning m. rn. a. molionen1978/79:346, b. motionen1978/79: 1159; SkU1978/79:55 72 15. beträffande underhållsbidrag attriksdagen avslår motionen 1978/79: 1721; 16. beträffande kostnaderför barntillsyn att avslår a. motionen1978/79: 1136, b, motionen1978/79:2118; 17. belräffande samtaxering avfosterföräldrar och Josterbarn att avslår motionen 1978/79: 305; 18. belräffande skatterabatt förfotkpensionärer m. m. alt avslår a, motionen1978/79:400, b, molionen1978/79: 1622 yrkandet 5, c, molionen1978/79: 2349 yrkandel 4. d, motionen1978/79: 2435 yrkandel 11; 19. belräffande extra avdrag för.folkpensionärer atl avslår motionen 1978/79: 220; 20. beträffande utlandssvenskarnasbeskatining all avslår a. molionen1978/79:827, b. motionen1978/79: 1717, i den mänmotionerna inte kan anses besvarade med vad utskottet anfört; altriksdagen avslår motionen 1978/79:2366 i motsvarande del; 22. beträffanderea lisa tion svin st be ska 11 ning allriksdagen avslår motionen 1978/79: 2366 i motsvarande del;