bet · G201UU27 · 1978-12-31 00:00:00 — 9. att med bifall till motionen1978/79:1208, yrkandet 6, som sin mening ger regeringen lill känna vad ulskottel anfört om initiativ till inrättande av ell internationellt ekologiskt institut. UU 1978/79:27 89 2. vidpunkten 3 (Bidrag lill inlernalionella biståndsprogram, C 1) av , , , , Mals Hellslröm, Siure och (samiliga s)som beträffande () anser dels alt den del av utskottets yttrande som på s.32 börjar med "Eu motsvarande yrkande" och på s. 33 slutar med"motionen 1771 avslyrks." bort ha följande lydelse: Somframgår av proposilionen avser kapitalutvecklingsfondens investeringarenskilda projekl uteslutande i de minsl utvecklade . harfonden finansierat investeringar inom områden som jordbruk, bevattning,småindustri, byskolor, yrkesskolor, hälsovård och kooperation. Fondensverksamhel ligger väl i linje med sirävanden au inrikia delmultilaterala biståndet på särskill fattiga länder och på fatliga grupper idessa länder. De projekl fonden finansierar är ofta små och inriktade på alltillfredsställa sociala och andra näriiggande behov. Påsenare år har fonden kunnal utvidga sin verksamhel genom alt gamlabidragsgivare höjt sina åtaganden och nya bidragsgivare lillkommil, däriblandUSA, och . De sammanlagda ulfäsielserna för uppgick lillca 16 milj. dollar och för lill ca 18 milj. dollar. För verksamhetsåret1979 har fonden fått ulfäslelser på nära 25 milj. dollar från sammanlagt 33regeringar. Ulskoltel välkomnar denna ulveckling. När del gäller stöd lillsocialt inriktade, mindre projekl för de fattigaste folkgrupperna är emellertidbehoven utomordentligt stora som möjligheterna att erhållafinansiering från de dominerande multilaterala organen ofta är små. Utskottetfinner därför skäl föreligga för etl forlsatl kraftigt svenskl slöd ålkapiialuivecklingsfonden, särskilt om del kan bidra lill au ytterligare ökaäven andra bidragsgivares uppslutning kring fonden och den biståndsinriktningfonden slår för. Utskottet tillstyrker därför yrkandet i motionen 1771 attbidragel lill kapitalulvecklingsfonden bör ulgå med 40 milj. kr. förbudgetårel1979/80. Denna förstärkning kan enligt utskoliel finansieras inom ramen förtillgängliga medel inom'anslaget C 1. dels alt utskottets hemställan i momenlel 3 underpunkten 3 (s. 34) bort ha följande lydelse: 3. atl belräffande bidrag till FN:skapitalutvecklingsfoiid ('(/CDf)med bifall lill moiionen 1978/79:1771,yrkandet6,och med ändring av budgetpropositionens förslag som sin rnening gerregeringen till känna vad ulskoltel anfört, 3. vidpunkten 4.1 (Allmänt [anslagsram, biståndels inriktning, länderkon- ceniraiion m. m.]) av och (båda m) som anser UU 1978/79:27 90 dels all den del av ulskotiets yttrande som på s.42 börjar med "Utskottet gör" och slutar med "moiionen587." bort ha följande lydelse: Mängaav våra bisiåndsmoitagarländer är f n. engagerade i mililära operationer somicke kan betraktas som vidtagna i självförsvar eller har samband med landetsegna säkerhetsproblem. deltar i olika sammanhang med militära truppereller instruktörer i krigshandlingar av skilda slag. Kubanska styrkor slöder t.ex. etiopiska trupper i . krig i ochi somaliska gränsprovinser. Vielnam har framgångsrikl slutfört etlerövringskrig i . har erövrat stora delar av . 1 alladessa fall är förhållandena olika. kan sålunda sägas tidigare hablivit föremål för krigshandlingar från sida. I fråga om både Ugandaoch har omänskliga regimer genom striderna avlägsnats. Men uppgiftenatl så göra har varil självpåtagen. Först i en framlid kan följderna för deninhemska befolkningen av erövringarna klarläggas. Enligluiskoliels lidigare uttalande (UU 1978/79:1) skall prövning av frågan omavbrylande eller avvecklande av bislånd i samband med krigshandlingar sisl ochslulligen göras i de enskilda fallen. Enligt vår mening bör del klartframhållas all bistånd lill elt mottagarland som är invecklat i militäraoperationer, om dessa icke kan betraktas som vidtagna i självförsvar eller ståri samband med landels egna säkerhetsproblem, bör omprövas. Dettainnebär icke atl biståndet bör begagnas som elt utrikespolitiskt påtryckningsmedel.Anfallskrig är något annal än uirikespoliiik i vanlig mening. Att bislånd tillell land i princip icke skulle påverkas härav är en orimlig lanke, vilken ickeär ägnad all stärka biståndsviljan. Den kan också ha allvariiga konsekvenserför uppfattningen av vår alliansfria politik i omvärlden. Om lämnarslort och konlinueriigt bislånd till etl land som bedriver anfallskrig, kanskei del ena eller del andra stormaktsblockeis intresse, kan delta uppfattas indireki stöd ål krigföringen. Vi bestämmer visserligen själva innehållet ivår alliansfria polilik, men vi kan inte undgå all la hänsyn lill hur våraålgärder bedöms i yttervärlden. Om flagranta fall, som här ovan är påtalade, ickebör få påverka vår bisiåndspolilik är delta enligl utskottets mening ickelillfredsslällande. Utskottet uttalar därför att bislåndel i princip börpåverkas av om ell moltagariand förelar krigshandlingar utan samband med delegna landels sjiilvförsvar eller säkerhelspolilik. Meddel anförda lorde yrkandei 1 i motionen 420 liksom yrkandet 2 i moiionen 587 fåanses besvarade. dels aU ulskouets hemställan i momentet 3 underpunkten 4 (s. 84) bort ha följande lydelse: 3. förklarar moiionen 1978/79:420, yrkandet I, ochmoiionen 1978/79:587, yrkandet 2, angående regler för avbrylande av bislåndbesvarade med vad ulskoltel anfört. UU 1978/79:27 91 4.vid punkten 4.2 (Bundet bistånd och upphandling i ) av (båda m) som anser dels all den del av uiskoliels yitrande som på s.47 börjar med "Minskad bindning" och slutar rned "i motionen1781." bon ha följande lydelse: Deninternationella inställningen till avbindning av bistånd är f n. ogynnsam.Ekonomiska svårigheter och låg sysselsättning har gjort västvärldens länderalllmer obenägna alt öka andelen obundet bislånd, och etl ensamt svensklagerande torde inle få den överlygande effekt som proposilionen förulsälier. Isiällel kommer en ökad svensk avbindning alt få negativa effekter på vårt landsekonomi och därigenom försvåra en framlida ökning av del totala biståndet. Utskoliel,som anser del angelägei att andelen obundet bislånd ökar, vill för sindel förorda att svenska iniiiativ tas i DAC syftande lill all få till ståndinternationella överenskommelser om ökat obundet bistånd. ligger i linjemed vår frihandelsinriklning och motverkar en olycklig iniernalionellulveckling mol protektionism. Utskottet vill också erinra om alt bindning avlanddesiineral bislånd endasl förekommer inom del s. k. importstödel. 1målbeloppet för bundet bislånd inräknas i övrigt sådani katastroföislånd somutgår i form av varor upphandlade i med medel från kalastrofposten samtnaturabidragen till de inlernalionella livsmedelsprogrammen. Ulskolletvill mol bakgrund av alt någon iniernalionell överenskommelse ännu inle kommiltill stånd och med hänsyn lill nu rådande samhällsekonomiska förhållandenföreslå all andelen obundei bislånd under näsla budgetår bibehålls på nuvarandenivå i enlighel med yrkandet 1 i moiionen 1205. 1 konsekvens härmed avslyrkspropositionens förslag om höjning av andelen obundei bislånd liksom yrkandet 5i moiionen 1209 och delyrkandel 3.k) i motionen 1781. dels alt utskottets hemställan i momenlel 6 underpunkten 4 (s. 84) bort ha följande lydelse: 6. med bifall lill moiionen 1978/79:1205, yrkandeiI, och med ändring av budgetpropositionens förslag saml med avslag på motionen1978/79:1209, yrkandet 5, och motionen 1978/ 79:1781, delyrkandel 3.k), som sinmening ger regeringen till känna vad ulskollet anfört angående målbelopp förbundel bistånd. 5.vid punkten 4.3 (Samarbete med enskilda länder m. av , , , , Mals ,och (samtliga s) som beträffande . UU 1978/79:27 92 dels all den del av uiskoliels yttrande rörandeAngola som på s. 51 börjar med "Såväl SIDA som" och slutar med"för ." bort ha följande lydelse: Situationeni södra motiverar en kraftfull svensk bisiåndsinsats i de s. k.fronlsialerna, vartill hör. Under befrielsekriget förstördes ellerlamslogs produktionsapparat och stora delar av kom-munikationsnätelsalles ur spel. Många utbildade portugiser lämnade landei och lider nusvår brisl på kvalificerad arbelskraft. Etl slort antal flyktingar från ZaVreoch uppehåller sig i landei. Skälen för en ökning av bislåndel ärdärför starka. Biståndettill har huvudsakligen utgått i form av imporistöd. De tidigareförsenade förhandlingarna om etl projekl- och programsamarbete mellan och Angolahar emellertid nu slutförts. Delta samarbete skall inledningsvis inrikias påinsatser inom fiske- och hälsovårdssektorerna och även omfatta visstpersonalbislånd. Ocksåutanför de insatsområden som nu engagerar sig i, torde ha slortbehov av kvalificerat personalbislånd. Motdenna bakgrund anser utskottet atl del finns slarka skäl alt öka biståndet tillAngola ulöver regeringens förslag och tillslyrker därför moiionen 1771 i dennadel. Utskottet avstyrker det hithörande yrkandet i motionen 1781. dels alt den del av ulskotiets yttrande rörandeCuba som på s. 52 börjar med "Utskottet biträder inle" och slutar med", avslyrks." bon ha följande lydelse: Samtidigthar från /78 ställt medel till förfogande för altunderlätta ell bredare samarbete mellan och . Elt protokoll omsådant samarbete undertecknades av och . Utskottetbehandlar längre fram i betänkandet, i avsnitt 4.9 (Bredare samarbete), fråganom samarbetet med på andra områden än det långsiktigaulvecklingssamarbetet. Regeringenfullföljer nu i budgetpropositionen beslutet om nedskärning av bislåndel tillCuba. Denna nedskärning har medfört att planerade uiveck-lingsprojekt på delmedicinska områdel och utbildningsområdet omöjliggjorts. Utskottetanser emellertid atl ulvecklingsanslrängningar fortfarande ligger ilinje med kriterierna Icir den av fastställda ländervals-politiken.Enligt utskottets mening bör därför, vid sidan av det bredare samarbetet,bistånd även fortsättningsvis ges till landet, såsom framhålls i motionerna1771 och 1781. rf£'/s all den del av uiskoliels yitranderörande/Co/; som pås. 53 börjar med "" och slularmed "motionen 1771." bort ha följande Ivdelse: UU 1978/79:27 93 Vid sidan av del reguljära biståndet bidrar SIDAdessuiom med 9,4 milj. kr. lill ell mödra- och barnavårdsprojekl som genomförsav Rädda barnen i samarbete med Kap Verdes hälsovårdsministerium. Försörjningssituationenär fortfarande svår i . Bristen på livsmedel är slor. FN harklassificerat landet som etl av de hårdast drabbade. Som framgår avproposilionen görs slora anslrängningar för all förbällra jord-ochvallenresurserna, höja den egna jordbruksproduklionen, ulveckla fisket ochutnyttja inhemska råvaror i industrin. Behovet av bislånd för all främja dessaanslrängningar är slorl. Utskottetfinner det motiverat att förorda en höjning av medelstilldelningen lill KapVerde utöver vad regeringen föreslagit och lillstyrker därför ifrågavarandeyrkande i motionen 1771 om en medelsram på 28 milj. kr. för /80. Vidtvå tillfällen har givit katastrofbistånd med sammanlagi 10milj. utöver landramen som bidrag till en lindring av den svåralivsmedelssiiuationen. Ulskouei har anledning anla alt regeringen även ifortsällningen är beredd atl välvilligt pröva ansökningar om exlra bislånd ikatastrofsiluaiioner. r/e/s all uiskoliels hemställan i momenten 9,11 och13 under punkten 4 (s. 84-85) bort ha följande lydelse: 9. med bifall till moiionen 1978/79:1771, yrkandet7, med ändring av budgetpropositionens förslag och med avslag på moiionen1978/79:1781, delyrkandet 3.0, sislnämnda såvitt nu är i fråga, som sin meningger regeringen till känna vad utskoliel anfört angående landram för , 11. med bifall till moiionen 1978/79:1781,delyrkandet 3.g), och med ändring av budgetproposiiionens förslag saml ianledning av moiionen 1978/79:1771 som sin mening ger regeringen lill känna vadutskottet anfört om forlsall bistånd till , 13. med bifall lill motionen 1978/79:1771, yrkandei8, och med ändring av budgetproposiiionens förslag som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om landram för , 6.vid punkten 4.3 (Samarbete med enskilda länder) av och (båda m) som anser att den del av utskottets yttrande belräffandeEtiopien som på s. 52 börjar med "Ulskollet utgår" och på s. 53slutar med "i landei." bon ha följande lydelse: Deneliopiska regeringen lillåter ingen opposition och har vid flera tillfällengenomfört terrorkampanjer mot sina motståndare. Tortyr nioi poliliska fångarhar förekommit. Tusentals människor, däribland barn, uppges ha dödals. Del äruppenbari alt den nuvarande regimen har begått allvariiga brott mol demänskliga rättigheterna. Enligt proposilionen 1977/78:135 kan UU 1978/79:27 94 sådanimotivera all pågående samarbete omprövas. I årets budgetproposition toreslåsemellertid nya åtaganden och nya insaiser saml nyrekrytering av svenskpersonal. VianserattSverige vid förhandlingarom nytt bislåndsavial på lämpligt säll bör påtalakränkningarna av de mänskliga rältigheierna i landei. Skulle lillfredsslällandegarantier icke vinnas, bör bislåndel eller delar därav i. v. frysas. 7. vidpunkten 4.3 (Samarbete med enskilda länder) av förste vice lalmannen , , och (samiliga c) som anser dels atl den del av uiskoliels ytlrande belräffandeVietnam som på s. 56 börjar med "All däremot nu" och slular med"502 avslyrks därför. ", bort ha följande lydelse: Deltabehov av slöd lill nödlidande har ytteriigare dramatiskt ökat genomkrigshändelserna. har katastroferna försvårat långsikligaplanering. De av regeringen för Vielnam föreslagna 400 milj. kr. synes därförnu bäsl kunna användas dels genom alt med en oförändrad landram på 380 milj.kr. garantera etl programmerat fullföljande av pågående insatser, även ännuinle avtalade sådana, som kan bli nödvändiga för alt säkra driften vid Bai Bångoch de två sjukhusen, dels genom alt med 20 milj. kr. öka de för lindrande avnöden i Vielnam och tillgängliga kalaslrofmed-len. Motionen 502 tillsiyrksdärmed. dels att utskottets hemställan i momentet 15 underpunkten 4 (s. 85) bort ha följande lydelse: 15. med bifall till moiionen 1978/79:502, yrkandei1, med ändring av budgetproposiiionens förslag och med avslag på motionen1978/79:1205, yrkandet 3, och på motionen 1978/79:1781, delyrkandel 3.0,sislnämnda såvitt nu är i fråga, som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört angående landram för , 8. vidpunkten 4.3 (Samarbete rned enskilda länder) av och (båda m) som anser dels atl den del av uiskoliels yttrande beträffandeVietnam som på s. 55 börjar med "Med instämmande" och slular med"tagna i drift." och den del som på s. 55 börjar med "1 moiionen502" och på s. 56 slutar med "avstyrks därför." bort ersättasmed följande lexl: Enligluiskoliels mening bör förhållanden i Vielnam och landets aggressiva mililäraagerande påverka landramen för svenskt bislånd lill Vielnam. VU 1978/79:27 95 Tre projekl lar i anspråk huvuddelen av de svenskabisiåndsanslagen. Två av dessa uigörs av sjukhusprojekl, vilka tordebli färdigställda. Ulskoltel anser alt medel lill avslutande av sjukhusbyggenabör anvisas. Ifråga om Bai , som enligl senaste koslnadsprognos beräknaskosla 1 605 milj. kr. atl jämföras med 500 milj. kr. när projektet förstomnämndes för , beräknas della projekl inte vara fiirdigl förrän någraår in . Delta innebären avsevärd försening, vars orsaker ännu inteär fullt klariagda. Förseningen kommer med stor sannolikhet alt yileriigarepåverka slutsumman för projektels färdigställande och det är i hög gradanmärkningsvärt all, irois de uppgivna förseningarna, någon ny och aktuell kostnadskalkylinie föreligger. har emellertid lidigare bundil sig för atl BaiBang-projeklel skall färdigställas. Ulskoltel anser därför all så myckel medelskall anvisas all de lillsammans med reserverade medel möjliggör fortsattbyggnation tills resultatet av den omförhandling som skall äga rum under årelföreligger. Enligl utskottets uppfattning är den i motionen 1205 gjordaberäkningen om en landram på 200 milj. kr. lillräcklig också härför, varförbislånd lill bör utgå med 200 milj. kn Moldenna bakgrund tillstyrks yrkandet 3 i motionen 1205, medan yrkandei 1 imoiionen 502 avslyrks. Med del anförda torde yrkandet 3 i motionen 420 ochyrkandet 1 i motionen 587 få anses besvarade. deh all den del av uiskoliels ytlrande beträffandeVietnam som på s. 55 börjar med "Såviu kan bedömas" och slutar med"avslyrks därför." bort ha följande lydelse: Enligtvår mening har förutsättningarna för biståndet till Vielnam på avgörande sättförändrats underde . De mänskliga rälligheterna i Vielnam harenligl vad som framhållits i internationell press allvariigt kränkts. Poliliskafångar uppges finnas i tiotusental liksom slora internerings-ochkoncentrationsläger. Flyktingskarorna och flyktingtragedierna talar sitttydliga språk. Det är uppenbari att del råder svår räilslöshet i Vietnam.Landet har också intervenerat utom sitt eget territorium. kan numerabetraktas som en av helt beroende siat, och slora vietnamesiskatruppslyrkor finns i landet. Mot har ett regelrätt anfallskriginlells och framgångsrikl slutförts. Av understödd inhemskmotståndsrörelse mol den lidigare regimen i har visserligenmedverkat, men ingen lär på allvar hävda att denna rörelse spelai en avgöranderoll. divisioner har avgjort ulgången. Denna aggressionshandling kanicke urskuldas med att den förra regimen i för sin del trampade allamänskliga rättigheter under fötterna. Ledamöterna i , medundantag för två representanter, har också enhälligl fördömtVietnams aggression mot . Även senare anfall mol Vielnam härpåsamma sätt blivit föremål för inlernationelll fördömande. Mot denna bakgrund börriksdagen uttala, alt fortsatt bistånd lill Vielnam UU 1978/79:27 96 måstebli beroende av utvecklingen i regionen. Etl flertal andra länder har medanledning av vad som iniiäffal avbrutit eller minskat biståndet till Vietnam.Det finns ingen anledning till atl även i fortsättningen skall bli vårtstörsta bislåndsmollagarland. LJlskoitet lillstyrker därför yrkandei 4 imotionen 1205. Del nu anförda bör ges regeringen till känna. dels atl den del av ulskotiets ytlrande beträffandeVietnam som på s. 56 börjar med "Liksom regeringen" och på s. 57slular med "moiionen 1205." bon ha följande lydelse: 1974års avtal mellan och rörande Bai var enligt vadsom allmänt erkännes hell olillfredssiällande från svensk synpunki. Somutrikesministern i laborerade man å enasidan med en tidsgräns, och å andra sidan förutsatte man all vår insats skullepågå tills projektei var fullbordat. Mellan de två satserna i avtalet fannsenligl utrikesministern en spänning som inie borde ha funnits där. Deltaavtal underställdes aldrig . Dess olyckliga uiformning har medförtsvårigheter i samarbetet och slora kosinader för , vilka icke kunnalförutses. Departementschefenvill nu att tillmötesgår den vielnamesiska begäran om medverkan ävenunder driftskedet, sedan nuvarande avtal utlöpl. Utskottet vill nu icke bindasig för sådani stöd i driftskedel. En anledning härtill är alt några bestämdakoslnadsprognoser för en dylik svensk mederkan ännu icke presterats från SIDA.Under hand har emellertid utskottet erfarit all del kan komma alt röra sig ommycket avsevärda belopp redan i fråga om driften av pappersbruket under enperiod av . Siffror har nämnts av liknandestorleksordning som förelåg när Bai Bang-projeklel förslå gången omnämndes förriksdagen, dvs. omkring 500 milj. kr. Om principen om svensk medverkan viddriften knäsälles, skulle del också kunna bli fråga om bidrag även lill driftenav massafabriken långt in på 1980-lalet. Hitintillsgjorda erfarenheter talar mot att på något sätt binder sig förmedverkan i driftskedel. Om behöver slöd utifrån, bör sådan kunnatillföras på rent kommersiell väg, bl. a. från . När Bai Bang-anläggningenstår färdig att tas i drift bör också vårt bistånd i denna del upphöra. Ellland som har råd alt föra angreppskrig i annal land bör också ha ekonomiskamöjligheter alt finansiera driften av anläggningar vilka erhållits som gåva. Detanförda, som innebär tillstyrkan av yrkandei 11 i motionen 1205, bör avriksdagen ges regeringen till känna. rfe/s au uiskoliels hemställan i momenten 14,15,16och 17 under punkten 4 (s. 85) bort ha följande lydelse: 14. förklarar moiionen 1978/79:420, yrkandei 3,och moiionen 1978/79:587, yrkandei 1, angående omprövning av biståndet UU 1978/79:27 97 medVielnam besvarade med vad utskottet anfört, 15. med bifall till motionen 1978/79:1205, yrkandet 3,och med ändring av budgetpropositionens förslag saml med avslag på moiionen1978/79:502, yrkandei 1, och motionen 1978/ 79:1781, delyrkandel 3.0,sislnämnda såvitt nu är i fråga, sorn sin mening ger regeringen till känna vadutskoliel anfört om landram för , 16. med bifall lill moiionen 1978/79:1205, yrkandei 4,som sin mening ger regeringen lill känna vad utskottet anfört angående framtidabistånd lill , 17. med bifall lill moiionen 1978/79:1205, yrkandet 11,och med ändring av budgetpropositionens förslag som sin mening ger regeringentill känna vad ulskollet anfört angående medverkan i Bai-Bang-projekteisdrifiskede, 9.vid punkten 4.3 (Samarbete med enskilda länder) av ,, Siure , , , ochGertrud (samtliga s)som belräffande Länder i det karibiska områdelanser dels au den del av utskottets yttrande som på s. 58börjar med "Ulskottel finner del önskvärt" och slutar med "imotionen 1771" bort ha följande lydelse: Eugrundläggande mål för svensk uirikespoliiik har varil alt stödja de krafter ivår omvärld som strävar efter nationellt oberoende, demokrati och socialrättvisa. ILalinamerika har dessa sirävanden - efter årtionden av nästan totaltutlandsberoende och diktaturstyre- kunnat notera några få framgångar. Det är idenna situalion angeläget atl inte avbryta alll iraditionelll biståndssamarbetemed , som regeringen föreslår, ulan i siällel ge ett selektivt ochtidsbegränsat stöd för au stärka de utsatta demokratiska regeringar, som för enhård och ojämn kamp för all förbättra folkflertalets villkor. Dominikanskarepubliken och är två länder, vars prekära ekonomiska situation innebäretl hol mot den spirande demokratin. IDominikanska republiken äts den svaga ekonomiska tillväxten upp avbefolkningsökningen. Priset för oljeimporten har ökat ytteriigare.Ullands-skulden växer. Botlenpriser råder på de dominerande exportprodukternasocker, kaffe och nickel. Densociala bilden är också myckel dyster. En halv miljon barn i skolåldern gårinte i skola utan måste i stället hjälpa till med familjens försörjning. Av debarn som har möjlighet alt gå i skolan når endasl en av tio fram till sjätteklass. Analfabetismen i landet är minsl 40 96. Arbetslösheten harännu intekunnal beräknas, men den är myckel hög. I ell sådani ekonomisktoch socialt läge utsätts den poliliska demokratin för 7 1978/79. UU 1978/79:27 98 Tilltron till pariamentariska lösningar i ett land som i mer änen generation varil en diktatur kan undergrävas. Föratt kunna la lill vara landels mänskliga och materiella resurser vädjar dendominikanska regeringen om utländsk hjälp. Man har som exempel på områden föreu samarbete med angett landsbygdens utveckling, hälsovård ochutbildning. Lägetpå är ännu svårare och mer akut. Landets utvecklingsprogram hardrabbats utomordentligt hårt av den internationella ekonomiska krisen. Denjamaicanska ekonomin befinner sig i ett akut krisläge där stora delar av detsocialt inriktade utvecklingsprogrammet riskerar alt omintetgöras.Levnadskostnaderna steg . Var fjärde arbelsför jamaicanvar utan arbete. Den redan stora varubristen hotar au förvärras yileriigare pågrund av knappa valutatillgångar. Landei skall utsättas för en ny översynav IMF. Mycket talar föratt IMF kommer att skärpa sina redan hårda krav omnedskärningar av den offentliga sektorn och den sociala servicen. Denekonomiska krisen i landet har lett till svåra och aggressiva motsättningar isamhället. Utskottetfinner del angelägel att tillmötesgår vädjandena från ombistånd. Den norska regeringen har inlell biståndssamarbete med såvälDominikanska republiken som .