bet · G201KU30 · 1978-12-31 00:00:00 — Atl undantagslöst upprätthålla en sådan regellåter sig emellertid inte göra. A andra sidan kan också innehav av uppdrag avannat slag ha menlig inverkan på förtroendet för den som utövarstalsrådsljänst. Förvaltningslagen,som visseriigen inteformelltgällerförregeringskansliel men vars regler ändå i väsenfliga delartillämpas där, innehåller i 4 och 5 §§ följande regler om Jäv. Densom har att handlägga ärende är jävig, 1. om saken angår honom själveller hans make, föräldrar, barn eller syskon eller annan honom närslåendeeller ärendets utgång kan väntas medföra synneriig nytta eller skada för honomsjälv eller någon honom närstående, 2. om han eller någon honomnärstående är ställföreträdare för den som saken angår eller för någon som kanvänta synneriig nytta eller skada av ärendets utgång, 3. om ärendet blivit anhängigi hosmyndigheten efter överklagande eller underställning eller på grund av tillsynöver annan myndighet och han tidigare hos den underordnade myndigheten deltagiti den slutliga handläggningen av ärende som rör saken, 4. om han i saken fört talan somombud eller mol ersättning bilrätt någon eller 5. om eljest särskild omständighetföreligger som är ägnad atl rubba förtroendet till hans opartiskhet i ärendet. Frånjäv bortses när frågan om opartiskhet uppenbarligen saknar betydelse. Den som ärjävig fårej handlägga ärendet. Han fårdock vidtaga åtgärd, som ej utan olägligt uppskov kan ombesörjas av annan. Kännernågon till omständighet som kan antagas utgöra jäv mot honom, skall hansjälvmant ge det till känna. Harfråga om jäv mot någon uppkommit och har annan ej trätt i hans ställe, skallmyndigheten besluta i jävsfrågan. Den som jävet gäller får deltaga iprövningen av Jävsfrågan endast om myndigheten ej är beslutför ulan honom ochannan ej kan träda i hans ställe ulan olägligt uppskov. Motbeslut i jävsfråga får talan föras endast i samband med talan mot beslut,varigenom myndigheten avgör ärendet. 1971:30 (s. 351) uttalade departementschefen att frågan om KU 1978/79:30 315 införandeav allmänna regler om jäv inom den offentliga förvaltningen var ett av despörsmål som det var mest angeläget alt reglera i en allmän lag omförvaltningsförfarandet. Enligt departementschefen torde det knappast rådadelade meningar om värdet av att man genom generella jävsregler garanteradeatt förvaltningsmyndigheternas handlande präglades a v objektivitet ochopartiskhet. I den närmare kommentaren lill 4 och 5 §§ förvaltningslagenpåpekade departementschefen att uttrycket "närstående" formellttäckte såväl situationer då släktskap eller svågeriag förelåg som fall då någonav annan anledning var all karaktärisera som närstående. Något uttryckligtundantag från Jävsreglerna för det fallet att någon som samhällsmedlem hade deli saken ansåg departementschefen inte behövligt. Med uttrycket "vidtagaåtgärd" i 5 § första stycket avsågs alla åtgärder som hörde till ettärendes handläggning, således även avgörande av ärendet. Idet förslag till en andra upplaga av anvisningarna om förvaltningslagenstillämpning i regeringsärenden som f n. är under utarbetande inomstatsrådsberedningen anförs i Jävsfrågan följande: När det gäller frågan om Jäv vid handläggningen avärenden hos regeringen kan det finnas skäl att skilja mellan å ena sidanföredragningen och avgörandet vid regeringssammanträdet och å andra sidanberedningen i departementen. Som har nämnts föreskrivs iövergångsbestämmelserna till regeringsformen all den som ej tillhör inte för som föredragande delta i avgörandet av ett regeringsärende somangår kyrkans religionsvård eller religionsundervisning, utövning avprästämbetet eller befordring eller ämbetsansvar inom kyrkan. Erinras kan ocksåom regeringsformens föreskrift att etl statsråd inte för utöva allmän ellerenskild tjänst och all han inte heller för inneha något uppdrag eller utövanågon verksamhet som kan rubba förtroendet för honom. Delbör i princip undvikas atl ett statsråd som ärjävig i ett ärende enligl någonav de Jävsgrunder som anges i 4 § förvaltningslagen föredrar ärendet ellerannars deltar i avgörandet av det vid regeringssammanträdet. Också i tveksammafall bör statsrådet avstå från att delta i avgörandet. I praxis har man bl. a.iakttagit regeln om s. k. Ivåinstansjäv, dvs. jäv enligt 4 § första stycket 3förvaltningslagen, när besvärsärenden har föredragits och avgjorts vidregeringssammanträden. Om en departementschef har beslutat i t. ex. etttjänsielillsätlningsärende och beslutet därefter överklagas, har han sålundainte deltagit i avgörandet av besvärsärendet. Ävennär det gäller beredningen av regeringsärenden i departementen bör det iprincip undvikas alt någon som ärjävig deltar. Även i detla fall bör 4 §förvaltningslagen följas. En departementsljänsteman, som i egenskap av styrelseledamothar deltagit i ett myndighetsbeslut, bör alltså anses Jävig, om beslutetöverklagas hos regeringen. Del kan i detta sammanhang nämnas alt KU vid fleratillfallen har tagit upp frågan om jäv för departementstjänstemän, bl. a.såvitt gäller statssekreterare. Utskottet har därvid bl. a. betonat vikten avatt statssekreterarna inte har sådana sysslor hos underordnade myndigheter altdet uppkommer ivåinstansjäv. Som ett annat exempel på ivåinstansjäv kan nämnasdet fallet att en departementschefs beslut i ett tillsättningsärende överklagastill regeringen. Då blir såväl departementschefen som föredraganden och andra,t. ex. expeditionschefen, som har deltagit i KU 1978/79:30 316 denslutliga handläggningen av beslutet Jäviga vid beredningen av besvären. Isådana fall kan det bli nödvändigt atl låta besvären beredas av en särskiltförordnad tjänsteman. Detförekommer att departementsljänsteman är styrelseledamöter i statliga bolag.Den särskilda jävsgrunden i 4 § första stycket 2 förvaltningslagen kan då bliaktuell, om tjänstemannen är behörig att företräda bolaget. Är detta intefallet, kan tjänstemannen komma all anses som Jävig enligl generalklausulen ipunkt 5. Man kan emellertid i vissa fall bortse från jävet och låta endepartementstjänsteman som är styrelseledamot i ett statligt bolag delta ihandläggningen i departementet av ell ärende rörande bolaget. En förutsättningför detta är emellertid att det inte finns någon motpart eller något motståendeintresse i ärendet. En annan sak är att man, för att ärendet skall bliallsidigt beslyst, bör låta en annan tjänsteman i första hand svara förhandläggningen. Detkan i delta sammanhang erinras om att KU har sagt sig t. v. godta attstatssekreterare har uppdrag som styrelseledamöter i statliga företag. Utskottethar därvid hänvisat till bl. a. pågående överväganden beträffande de statligaföretagsformerna. Även5 § förvaltningslagen bör tillämpas hos regeringen. Det torde dock sällan bliaktuellt alt fatta särskilda beslut i jävsfrågor i regeringsärenden. Vidare ärnaturiigtvis bestämmelsen om besvär över beslut i Jävsfrågor inte tillämplig iregeringsärenden. Statsminister besvarade den 26 oktober1978 i en fråga av (vpk) angående regeringsmedlemmarsägarintressen i industriföretag. Beiräffönde debatten hänvisas tillriksdagsprotokollet (1978/ 79:23). Detav statsministern i frågedebatlen omnämnda pressmeddelandet, dagtecknat den 26oktober 1978, har följande lydelse: Efter regeringsskiftet kom ledamöterna i dennya regeringen överens om atl offentliggöra sina innehav av aktier ibörsnoterde förelag. Fråganhar nu också diskuterats i den regering som har tilltrält. Vi har enatsom att regeringens ledamöter skall lämna uppgift lill mig om sina innehav avaktier. Efter förebild av lagen (1971:827) om registrering av aktieinnehv i delegna bolaget för styrelseledamöter m. fi. har vi beslutat att anmälan ocksåskall omfatta innehav hos make och omyndigt barn, om vilket vederbörande harvårdnaden. På samma sätt kommer ändringar i innehaven atl anmälas. Uppgifternakommer atl hållas allmänt tillgängliga. Enliglmin mening bör frågan om atl aktieinnehav kan vara Jävsgrundande för ettstatsråd i första hand avgöras på grundval av de allmänna principerom Jäv somhar kommit till uttryck i 4-5 §§ i förvaltningslagen (1971:290). Det börsålunda som regel vara tillräckligt att ett statsråd inte deltar i etl beslutdär fråga om jäv kan vara aktuell för hans eller hennes del. Om detla avsärskilda skäl inte bedöms vara tillräckligt avser jag alt överiägga medvederbörande statsråd om hur frågan lämpligen kan lösas. Utvägar som kan tänkasär exempelvis en avveckling av aktieposten i fråga eller en nedsättning isådant bankförvar som sköts utan ägarens medverkan. Jagkommer alt i hithörande frågor särskilt samråda med Jusiiiieminsiler SvenRomanus. Tillsist vill Jag stryka under alt det är angeläget från allmän synpunkt atldugligt folk inte hindras från atl medverka i en regering t. ex. på grund avalt KU 1978/79:30 317 Det är Ju inte något fel atl äga aktier. Tvärtom är det medhänsyn till näringslivets behov av riskkapital önskvärt att sparandet i aktierökar. Vad del gäller är alltså endast atl undvika all jävsliknande situationerskall uppkomma i särskilda fall. Det kan nämnas, alt frågan om offentligregistrering av statsråds och högre departementstjänstemäns aktieinnehav varämne för en frågedebatt 1974 mellan dåvarande finansministern ochBjörn (). I denna del hänvisas lill riksdagsprotokollet (1974:113 s. KU 1978/79:30 318 PMangående arbetsfördelningen mellan industridepartementet och statensindustriverk, särskilt med hänsyn till förekomsten av delegationer inomindustridepartementet (), som inrättades 1973,är enligt 2 § i instruktionen för verket (1974:476) centralförvaltningsmyndighet för ärenden som rör industri, hantverk ochenergiförsörjning samt mineralhantering utom såvitt avser förvaltning ochupplåtelse av statens mineralfyndigheter och annan statens gruvegendom. Verketkan också uppta frågor som inte hänför sig till angivna näringar mensom ändå är av betydelse för dessa från industripolitisk synpunkt. Enligt 4§åligger det verket särskilt all främja näringslivets tekniska och ekonomiskautveckling med särskild hänsyn till mindre och medelstora företag, görautredningar och avge yttranden i frågor som rör de industri-, energi-ochmineralpolitiska områdena, samt beträffande hantverk och hemslöjd, planeraoch samordna statliga induslripolitiska stöd- och utvecklingsinsatser, i denmån sådan planering och samordning ej ankommer på annan myndighet, följaden internationella utvecklingen på det industriella området samt i fråga omenergi och , bevakasäkerhetsfrågor på energiområdet, i den mån sådan bevakning ej ankommer påannan myndighet. Överstyrelsenför ekonomiskt försvar skall underrättas om sådant resultat av verketsutredningsverksamhet, som är av betydelse för planeringen av landets ekonomiskaförsvar. 1 regeringsförslaget om inrättandet avindustriverket (prop. 1973:41) anförde departementschefen alt ett väsentligtmotiv för att inrätta verket var behovet av alt samordna och förstärka deutredande och planerande funktionerna inom industridepartementetsverksamhetsområde. En planerings- och utredningsverksamhet med förankring i ettverk medgav enligl departementschefen en högre grad av kontinuitet ibevakningen av olika branscher eller branschövergripande frågor än dittillsvarit möjligt. Utredningsverksamheten preciserades till följande områden:branschinriktade utredningar, långsiktiga prognoser och allmänna induslripolitiskafrågor. 1 det förstnämnda hänseendet skulle en viktig uppgift förindustriverket bli att fortlöpande svara för branschbedömningar som underlagför den statliga långsikliga samhällsplaneringen bl. a. inom ramen för denfysiska riksplaneringen. Beträffande långsiktiga prognoser framhölls, attverket borde kunna vara den primärt ansvariga instansen när det gällde altsätta in förutsedda tekniska förändringar i ett industriellt och ekonomisktframtidsperspektiv i stort. Verket borde ha särskilda förutsättningar alt svaraför sådana bedömningar i och med all det ålagts att svara för den löpande KU 1978/79:30 319 bevakningenav industristrukturens utveckling. Vad slutligen avsåg allmännaindustripolitiska frågor syftade man härmed på frågor av branschövergripandekaraktär och exemplifierade detla med frågor med anknytning till den fysiskariksplaneringen och arbetsmiljöfrågor. Riksdagengodtog förslagen i nu ifrågavarande proposition (NU 1973:54). En motion avGösta m. fl. (m) med yrkande om avslag på förslaget att inrätta statensindustriverk avstyrktes av näringsutskottet med följande motivering: Starka praktiska skäl talar enligt utskottetsmening för inrättandet av etl särskilt industriverk. En sådan åtgärd får iprincip anses vara neutral i vad avser industripolitikens innehåll; bestämmandehärvidlag blir liksom statsmakternas beslut. Atl ett organ förkonlinueriig utredningsverksamhet inom industridepartementets verksamhetsområdetillkommer är enligt utskottet av stort värde. I skrivelse till indusiridepartementet den 23december 1977 pekade industriverket på att det fanns en tendens att fler ochfler ärenden gick direkt till departementet och att en växande del av den s. k.garantilåneramen togs i anspråk för beslut av regeringen. Ibifogade förteckning anges kommittéer inom industridepartementetsverksamhetsområde. I förteckningen har de kommittéer som behandlar frågor underindustriverkets kompetensområde kursiverats. Vidare har angetts i vilken månindustriverket är representerat i kommittéer av nu nämnt slag. Slutligen harockså angetts vilka av de uppräknade kommittéerna, som upptagils ikommiitéberättelserna . Enligtvad som uppgivits av expeditionschefen i indusiridepartementet har, såvitt hankunnat utröna, det inte funnits "några mer eller mindre permanentadelegationer eller departementala arbetsgrupper som utrett frågor inom SIND:sområde". Däremot har enligt expeditionschefen i ett fall viss personförordnats all biträda departementet med arbetsuppgifter rörandeträfiberskiveinduslrin m. m. Uppdraget resulterade i ett belänkande i Ds-serien(Ds I 1978:6). Utredningsmannen biträddes i sitt arbete av SIND som ställdesekreterare till förfogande. Vidare tillkallades en särskildutredningsman för atl utreda bilindustrin och fick SIND i uppdrag allutreda vissa frågor om bilindustrin. Dessa båda utredningsuppdrag utfördes inära inbördes samarbete. Delastill kommittéerna och samtliga i departementet Industridepartementets kommittéer m. m. ningsverksamheten (motsv.) gional ulrednings-verksamhei (ERU) Bemyndigande , / 1969: A Ja, i arbetsgrupp för råvaror internationella byggnadskommitté (SIBCO) Bemyndigande , Ja (2 st) Ja (GD) Mineralpolitiska utredningen (MPU) Bemyndigande Svensk delegation all ingå i svensk-finsk arbetsgrupp för främjandet av ekonomiskt samarbete mellan och Bemyndigande / 1974: B Kan f n, inte anges ningsverksamheten (motsv.) I 1976: A Svensk delegation att ingå i svensk-norsk kommitté för energi-och industrisamarbete Ja (GD) / 1977: B Direkiinvesterings-kommiiién () Bemyndigande Delegationen för smä-förelagsfrågor Bemyndigande Vissa frågor rörande siandardisering Bemyndigande 21 1978/79. Tidpunkt när utred- SIND ningsverksamheten representerat (motsv,) beräknas I 1977: CT Delegationenför strukturfrågor inom vissa branscher Instruktion Utredningenom omställbara eldningsanläggningar, m, m. Bemyndigande 1978 årsmät-och kali-breringsutredning Bemyndigande 'Särskild näringspolitisk delegation Bemyndigande Delegationför samordning av åtgiirder avseende tekoindustrierna (tekodelegationen) Framtidaorganisationsform inom slå-lens industriverks enhet lör företagsutveckling(SIFU-kom-mittén) Kommitténför alternativ produktion vid varven l/SB/Ju Ja (GD) Ja(l ledamot, 2 sek-relerare. KU1978/79:30 323 Tidpunkt när utred- SIND ningsverksamheten representerat (motsv,) beräknas vara avslutad / 1978:E Utvecklingsfondernas 1 - Ja Förordning(1978:510) med instruktion I 1978:06 Utredning om vissa 3 CT frågor rörande prov- 11-30 1 1978:07 Utredning om kärn- 2 11-30 1 1978:08 Fortsau verksamhet 3 CT vid R 2-reakiorn i 12-21 1 1978:09 Delegation för bered- 3 ning av frågan om flygindusiriellaresurser m. m. 12-21' I 1979:A Delegationen för sam- 1 Förordning 1979:34 1 1979:01 C Delegation försolvär- 2 01-11 1 1979:02 Planering av allerna- 3 de delar av för- slrin sominte omfattas av den militära KU1978/79:30 324 Tidpunkt när utred- SIND (motsv.) Utredning om översyn av handläggningen av ärenden om farlygskrediigaraniier m. m. Kommission för de mindre och medelstora varven ningen på atom-energiområdet Bemyndigande KU 1978/79:30 325 PMangående fråga om diarieföring av promemoria, som förutvarande rikspolischefenCarl överlämnat till statsministern och ett annatstatsråd i den dåvarande regeringen Följande sakuppgifter har hämtats urJustitiekanslerns (JK) beslut "angående dåvaranderikspolischefen åtgärd att informera regeringen omledande politikers samröre med prostitutionen, m. Av uppgiftertill JK framgick bl. a. följande: Motbakgrund av bl. a. uppgifter som framkommit i ett kopplerimål vid Stockholmstingsrätt sökte för atlinformera honom om dessa uppgifter. Han anträffade inte men välstatsrådet och överenskom om ett sammanträffande med . Vid detta sammanträffande överlämnade CariPersson en inom upprättad promemoria. På s.15 ff i JK:s beslut lämnas en redogörelse för promemorians innehåll. Promemorianmynnade ut i etl förslag från om att regeringen skulletillsätta "en särskild för atl utreda vad somförekommit av betydelse ur säkerhetssynpunkt och för all granska den rättsligahandläggningen av ärendet". Söndagenden sammanträffade med vid delta sammanträde var också och polismästaren . Måndagenden kallades till och fick därvidfyra frågor, som han skulle återkomma med svar på. Torsdagenden sammanträffade ånyo med . Hanöverlämnade därvid dels skriftligt svar på de fyra frågorna, dels tvåpromemorior av , daglecknade den 26augusti 1976. Måndagenden 3Q tog kontakt med . intresserad av en promemoria som kriminalinspektören ha lämnat till säkerhetsavdelningen på . ta del av denna PM. lovade undersöka om det fanns någonsådan promemoria. underrättade omall den efterfrågade promemorian fanns och översände promemoriantill honom. Efterregeringsskiftet sammanträffade medstatsministern och . ThorbjörnFälldin hade då läst de handlingar som överiämnats lill honom av KU 1978/79:30 326 Vid den diskussion som förekom konstaterades atl JO höll på med enutredning om förundersökningen i bordellaffären, att en utredning omutnyttjandet av minderåriga filekor också inletts, alt säkerhetsavdelningenborde fortsätia sina undersökningar om eventuella säkerhetskänsliga kontaktersom de prostituerade kunde ha men att motiven för en istort sett hade fallit. Av JK:s beslut framgårvidare följande: Denpromemoria som överiämnade till efter regeringsskiftet till , däremot inte de övrigapromemorior som tillställde dessa handlingar har och på JK:sförfrågan bejakat att de mottagit dessa. Som förklaring lill all de inteöverlämnades till har de uppgivit atl de - från poliliskasynpunkter-ansett det angeläget att och den nya regeringen fick görasin bedömning av den först ingivna promemorian från samma utgångspunkt som OlofPalme och . Det andra materialet har de efter regeringsskiftetöveriämnat till dåvarande rättschefen i statsrådsberedningen torde handlingarna som utgjorde kopior genom åtgärder av i regelha förstörts medan originalhandlingarna återställts till dem som givit inhandlingarna. Deninformation som lämnades från och hans medarbetares sida har enligtvad som framkommit under JK:s utredning utöver nämnda handlingar varit mycketbegränsad. Depromemorior som överlämnat till diariefördes inte isamband med att de ingavs. Promemorian diariefördes den 17maj 1978 under nummer 1563/78. Promemorian är införd i del allmänna diarielunder sakordet "PM". Övriga till överiämnadepromemorior är inte diarieförda. Ar 1969 gav statsrådsberedningen ut en PM med vissaallmänna riktlinjer för diarieföring inom departementen. Den är i sin helhetinlagen i betänkande 1974:22 s. 261 ff Rättschefeni statsrådsberedningen har i en utarbetad promemoriaangett principerna för diarieföringen av skrivelser lill och från statsråd. Ipromemorian, som bifogas som underbilaga 1, kritiseras det förhållandet, att iett antal departement skrivelser lill eller från statsråd registreras i ettsärskilt siatsrådsdiarium i stället för i del diarium i departementet därskrivelsen på grund av sitt innehåll hör hemma. I stället rekommenderas ipromemorian att de skrivelser till eller från ett statsråd, som är allmännahandlingar men som bara registreras i etl särskilt siatsrådsdiarium ifortsättningen registreras i det depariémenisdiarium till vilket skrivelsernahör på grund av sitt ämne. Ett sådant tillvägagångssätt rimmar enligtpromemorian bäst med den grundläggande principen om KU 1978/79:30 327 allmännahandlingars offentlighet och förebygger insinuationerom att man inomdepartementen försöker dölja vissa allmänna handlingar. Inget hindrar dockenligt promemorian att de nuvarande statsrådsdiarierna ändå finns kvar och attde i så fall närmast får karaktären av arbetsregister. Konslitutionsutskottethar tidigare i samband med granskningen av regeringsärendenas handläggninguppehållit sig vid diarieföringsfrågor och därvid förklarat sig ansluta sigtill de principer som fastslagits i statsrådsberedningens promemoria (KU1974:22 s. 29, 1975:12 s. 18, Res. s. 38, 1975/76:50 s. 36, Res. s. 53 samt s.49). Slutligenbör anmärkas att JK, som tagit del av promemorian av , isitt beslut konstaterar, att den är au hänföra lill 10 § sekretesslagen, vilkeninnebär alt den inte för utlämnas bl. a. av sådana skäl som aU det skäligen kanbefaras atl utlämnandet skulle vara menligt för rikets säkerhet eller förenskild person. KU 1978/79:30 328 Tryckfrihetsförordningen slår fast att varjemedborgare har rätt atl ta del av allmänna handlingar. Som allmänna handlingarräknas i stort sett alla de handlingar som förvaras hos myndigheterna och somenligt tryckfrihetsförordningens regler är att anse som inkomna lill ellerupprättade hos en myndighet. Allmänhetens tillgång till allmänna handlingar fårbegränsas bara om det är påkallat med hänsyn till vissa itryckfrihetsförordningen uppräknade intressen. Begränsningarna skall i principnoga anges i en särskild sekretesslag eller, om så i visst fall befinnslämpligare, i någon annan lag som sekretesslagen hänvisar till. Förattmedborgarna skall kunna fö den insyn i myndigheternas handlande somtryckfrihetsförordningen vill garantera är det nödvändigt att de kan fö vetavilka allmänna handlingar som finns hos olika myndigheter. Också myndigheternasjälva måste kunna överblicka sina handlingar för alt vara i stånd att fullgörasina arbetsuppgifter. Den behövliga överblicken erhålls främst genom denregistrering av allmänna handlingar som sker genom myndigheternas diarieföring. Någraallmänna föreskrifter om myndigheternas diarieföring finns inte f n. I detförslag till sekretesslag, som har remitterats lill lagrådet genom regeringensbeslut , ges emellertid i två paragrafer (15 kap. 1 och 2§§) vissa grundläggande regler i ämnet. Dessa behandlar dels frågan i vilkenutsträckning allmänna handlingar skall registreras hos myndigheterna, delsfrågan vilka upplysningar ell sådant register skall innehålla. Fördepartementens vidkommande finns vissa föreskrifter i förordningen (1965:386)med instruktion för och förordningen (1976:958) medinstruktion för . Enligl dessa två författningar skall deti varje departement finnas diarium för registrering av ärenden. Iutrikesdepartementet skall den tjänsteman som departementschefen utser hatillsyn Över diarieföringen. I övriga departement ligger denna upgift påexpeditionschefen. Den förstnämnda förordningen innehåller också bestämmelserom den tid under vilken registralorskontoren skall hållas öppna. Bestämmelsernai de två förordningarna kompletteras av föreskrifter i de skilda departementensarbetsordningar. Vissaallmänna riktlinjer för diarieföringen inom departementen finns istatsrådsberedningens promemoria i ämnet av . Enligtstatsrådsberedningens riktlinjer föreliggerdet inte något hinder mol atl del iett departement förs mer än ett diarium.