bet · G201UbU15 · 1978-12-31 00:00:00 — UbU 1978/79:15 betänkande med anledning av propositionen 1978/79: 25 med förslag omtill-läggsbudget I till statsbudgeten för /79 såvitt gällervissa anslag inom veksamhetsområde jämte motioner Mångfaldigande av litterära och konstnärliga verk inomutbildnings väsendet. Utskottet tillstyrker regeringens i propositionen 1978/79: 25 bilaga 7 () under punkten 6 (s. 4750) fram lagda förslag och hemställer att bemyndigar regeringenatt, såvitt gäller skyldigheten för staten att utge ersättning för kopiering,godkänna avtalet om skolornas grafiska och fotografiska mångfaldigande. Bidrag till driften av gymnasieskolor. Regeringen harunder punkten 7 (s. 5051) berett tillfälle att ta del av vad föredragande statsrådet anfört om utökning av totala antalet elevplatser som fastställts för gymnasieskolan och om statsbidrag till särskilda kostnader för för hyrande av vissa skollokaler. Utskottet har inte funnit anledningtill något uttalande i denna fråga och får därför hemställa att lägger tillhandlingarna anmälan under punkten 7 i bilaga 7 till propositionen 1978/79: 25. Främjande av lärlingsutbildning hos hantverksmästare m.m. Rege ringen har under punkten 8 (s. 51) berett tillfälle att ta del av vad föredragande statsrådet anfört om antalet lärlingsbidrag. 1978/79: 120 av m. (s) vari yrkas att beslutar bemyndiga regeringen att vidtaförändringar i fråga om lärlingsutbildningen i enlighet med vad som anförts imotionen. I statsbudgeten för innevarandebudgetår har anvisats ett förslagsanslag av . a.bidrag för utbildning av högst 1 100 läriingar (prop. 1977/78: 100 bil. 12, UbU1977/78: 20, rskr 1977/ 78: 224). 1 1978/79. UbU 1978/79:15 2 I propositionen 1978/79: 25 anmäls nu attregeringen med utnyttjande av den s. k. finansfullmakten (prop. 1977/78: 100bil. 2, FiU 1977/ 78: 16, rskr 1977/78: 227) genom beslut den 21 september1978 bemyndigat () att bevilja bidrag för utbildning avhögst 1 600 lärlingar. Enligtmotionen 1978/79: 120 bör rätt att fatta beslut om bidrag förlärlingsutbildning föras över från SÖ till skolstyrelserna Därigenom skulledet bli möjligt att i större utsträckning än f. n. för ungdomsutbildning tatill vara denna utbildningsforms möjligheter. Under förutsättning att detlokala planeringsrådet för samverkan mellan skola och arbetsliv efter hörandeav berörda fackliga organisationer godkänner utbildningen i fråga bör enligtmotionärerna skolstyrelserna utan begränsning i antalet bidragsrum kunnabesluta om att förlägga enskild elevs utbildning till företag i huvudsak i denform som nuvarande lärlingsutbildning har. Skolstyrelsen bör erbjudade ungdomar somgenomgår sådan utbildning undervisning i främst svenska,matematik och arbetslivsorientering. Syftet med förslaget är att infogalärlingsutbildningen i skolstyrelsernas totala skolplanering. Motionärernaföreslår att lärlingsutbildningen bekostas frän förslagsanslagetBidrag till driften av gymnasieskolor, att anslaget Främjande avlärlingsutbildning hos hantverksmästare m. m. inte längre tas upp påriksstaten samt att regeringen får bemyndigande att redan för innevarandebudgetår vidta de förändringar i gällande författningar som föranleds avmotionärernas förslag. Utskottet vill medanledning av ifrågavarande motion anföra följande. Utskottetbehandlade under /78 ett antal lärlingsutbildningsfrågor.Riksdagen ansåg att SÖ borde kartlägga behovet av bidragsrum samtmöjligheterna att täcka detta utbildningsbehov med elevplatser i företag m. m.(prop. 1977/78: 100 bil. 12, mot. 1977/78: 1700, UbU 1977/78: 20, rskr 1977/78:224). Resultatet av kartläggningen borde redovisas i anslutning tillanslagsframställningen för /80. Ianslagsframställningen har SÖ i ärendet anfört bl. a. följande: "SÖundersöker om det är möjligt att decentralisera administrationenav lärlingsutbildningen till kommunerna. Detta skulle få fördelar bl. a. närdet gäller att samordna lärlingsutbildningen med annan yrkesinriktadutbildning. Kommunerna kan också i samråd med lokala yrkesorganisationerlättare bedöma behovet av yrkesutbildad arbetskraft. Dessutom kanstatsbidragsbestärnmelserna ändras så att de administrativa rutinerna blirenklare. SÖ avser att senare återkomma med förslag i detta ärende." Utskottethar erfarit att SÖ numera tillställt regeringen ett förslag omlärlingsutbildningen. Förslaget, som är daterat ,överensstämmer i stort med vad som föreslås i motionen 1978/79: 120. Detär enligt utskottets uppfattning av vikt att lärlingsutbildningen infogas iden totala skolplaneringen och att de administrativa rutinerna för UbU1978/79:15 3 Med hänsyn till attden motions--ledes aktualiserade frågan redan av SÖ underställts regeringensprövning behöver emellertid motionen 1978/79: 120 inte föranleda någonriksdagens åtgärd. 1. att riksdagenbeträffande lärlingsutbildning avslår motionen 1978/79: 120, 2. att riksdagenlägger till handlingarna anmälan under punkten 8 i bilaga 7 till propositionen1978/79: 25. Högre utbildning och forskning Utbildning för tekniska yrken. Utskottet tillstyrkerregeringens för slag under punkten 9 (s. 5152) och hemställer att till Utbildning förtekniska yrken på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /79anvisar ett reservationsanslag av . Utbildning för undervisningsyrken. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkten 10 (s. 5253) och hemställer att till Utbildning förundervisningsyrken på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1978/79 anvisar ett reservationsanslag av . Regeringen harunder punkten 11 (s. 5354) föreslagit att till Samhällsvetenskapliga fakul teterna på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /79 an visa ett reservationsanslag av . Anslaget avser den demogra fiska databasen vid i . Den demografiska databasen vid i inleddes verksamheten iHaparanda med den demografiska databasen. Den bedrevs som beredskapsarbete medstöd av men med som huvudman. Den 1 juli1978 fick den demografiska databasen i permanent ställning samtidigtsom den knöts till (prop. 1977/78: 100, bil. 12 s. 483, UbU1977/78: 22, rskr 1977/78: 338). Databasen har en produktionsenhet i med drygt 40anställda och en systemavdelning i med två anställda. Databasensföreståndare och kansli finns också i . Databasens målsättning är enligt instruktionen att"registrera och bearbeta huvudsakligen demografiska och socialahistoriska data för forsknings-, utbildnings- och arkivändamål samt att göradessa data tillgängliga för forskare". Vidare skall databasen "inomde fält där datamate- UbU 1978/79:15 4 rialetfinner sin användning verka för vetenskapligt samarbete samt, där så ärlämpligt, medverka till metodutveckling". Utredningen(B 1977: 07) med uppdrag att utreda frågan om lokalisering av ny verksamhettill föreslår i sitt andra delbetänkande (Ds B 1978: 14) atten forsknings- och utveckhngsavdelning med nio tjänster skall inrättas viddemografiska databasen i . Betänkandet har avlämnats. Under reservationsanslaget Samhällsvetenskapligafakulteterna har för /79 beräknats 4 milj. kr. för verksamhetenvid den demografiska databasen vid i (prop. 1977/78: 100,bil. 12, UbU 1977/78: 22, rskr 1977/78: 338). Ipropositionen 1978/79: 25 hemställs nu att ytterligare . Utskottetdelar föredragande statsrådets uppfattning att verksamheten vid dendemografiska databasen innevarande budgetär bör ha samma omfattning /78. Utskottet förutsätter att regeringen följer utvecklingenoch, om det skulle visa sig att ytterligare medelstillskott behövs, återkommertill i frågan i tilläggsbudget II ellerIII. Utskottet erinrar om att sädana icke-förutsebara ökade medelsbehov somberor på resultat av löneförhandlingar som godkänts av regeringen täcks medmedel som anvisats under det särskilda täckningsanslaget under ättondehuvudtiteln. Utskottet tillstyrker attnu begärda medel anvisas och hemställer att till Samhällsvetenskapligafakulteterna på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /79anvisar ett reservationsanslag av . Regeringen anmäler under punkten 12 (s. 54) att en personlig professur i klinisk immunologi inrättats för bi trädande professorn fr. o. m. . Detta har skett med stöd av bemyndigande (prop. 1965: 1 bil. 10 s. 345, SU 1965: 90, rskr 1965: 223). Utskottet har inte funnit anledning till någotuttalande i förevarande fråga och hemställer att lägger till handlingarna anmälanunder punkten 12 i bilaga 7 till propositionen 1978/79: 25, 8, Inredningoch utnistnuig av lokaler vid högskoleenheterna m. m. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag under punkten 13 (s. 5459) 1. att bemyndigar regeringen att beslutaom anskaffning av viss inredning och utrustning av lokaler vid universiteten m.m. inom de kostnadsramar som förordats i propositionen 1978/79: 25, UbU1978/79:15 5 2. att godkänner vad somförordats i propositionen 1978/79: 25 angående bestridande av utgifterna förviss inredning och utrustning av lokaler vid universiteten m. m. Extra resurser för utbildningsområdet med fritttillträde i högskolan. Regeringenhar under punkten 14 (s. 5961) föreslagit att till Extra resurserför utbildningsområdet med fritt tillträde i högskolan på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /79 anvisa ett reservationsanslag av . 1978/79: 57 av . (c) vari yrkas att beträffande förslag om ändringar i systemetför planering och resursfördelning för samt tillträde till den grundläggandehögskoleutbildningen som sin mening ger regeringen till känna vad som anförtsi motionen, 1978/79: 121 av m. (s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om utbildningsområdet med fritt tillträde i högskolan och omsärskilda medel till regionstyrelsernas disposition, 1978/79: 152 av m. (vpk) vari yrkas att under nionde huvudtiteln . Extra resurserför utbildningsområdet med fritt tillträde i högskolan på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /79 beslutar anvisa ett reservationsanslag av16 . Högskolelagens (SFS 1977: 218) 11 § har följande lydelse: "kan bestämma hur många studerande somhögst får antagas till viss utbildning inom högskolan. I fråga om annan utbildning än den som omfattas avriksdagens beslut enligt första stycket kan antalet studerande begränsas, omtillgängliga resurser ej räcker. Föreskrifter om sådan begränsning meddelas avregeringen eller myndighet som regeringen utser. kan dock för vissutbildning besluta att sådan begränsning ej får ske eller att begränsning fårske endast om vissa villkor är uppfyllda." Enligt beslut (UbU 1976/77: 20, rskr1976/77: 246) med anledning av propositionen 1976/77: 59 om utbildning ochforskning inom högskolan m, m, skall det finnas ett område med fritt tilhrädetill utbildningen. Högskoleenheterna skall enligt samma beslut kunna fä ettresurstillskott om tillströmningen av studerande till området med fritttillträde blir väsentligt större än planerat och alla lokala och regionalareserver och.möjligheter till omdispositioner m, m, utnyttjats. Storleken avresurstillskotten, som endast skall avse lärarlöner, skall prövas vid varjetillfälle. UbU1978/79:15 6 Behovet av extra resurser förutbildningsområdet med fritt tillträde i högskolan anges i propositionen1978/79: 25 till . Då , kan avräknas mot medel som stårtill regeringens disposition under reservationsanslaget till Lokala ochindividuella linjer och enstaka kurser hemställs i propositionen om enmedelsanvisning av , Med anledning av regeringens förslag har väckts tremotioner. I motionen 1978/79:152 yrkas att skall anvisa detbeloppsom universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) föreslagit, dvs. De två andra motionerna, 1978/79: 57 och 1978/79: 121, accepterarregeringens förslag om medelsanvisning. Båda motionerna utmynnar i förslag omatt det s. k. fria området skall avskaffas. Utskottet konstaterar att regionstyrelsernas och UHÄ:sförslag om resurstillskott ligger betydligt högre än regeringens. Utskottet,som inte haft möjlighet att granska de olika beräkningsmetoderna, tillstyrkerregeringens förslag om medclsanvisning. Utskottet avstyrker alltså motionen1978/79: 152. Man kan nu konstatera, anförs i motionen 1978/79: 57, attkonstruktionen av det fria området har stora svagheter. De faktiska resursernaper studerande inom det fria området har minskat och därmed också möjligheternaatt upprätthålla ambitionsnivån för undervisningen. Enligt motionärernas meningbör därför specialreglerna för det fria området slopas. Enhetliga regler förplanering, resurstilldelning och tillträde bör tillämpas för hela högskolan. Entidig total låsning av antagningstalet till hela högskolan kan emellertidmedföra negativa konsekvenser, anför vidare motionärerna. I stället för att somnu i efterhand tilldela högskoleenheterna särskilda tilläggsmedel bör därförvar och en av regionstyrelserna tilldelas ett belopp som kan användas sombuffert det kommande budgetåret. Medlen bör tas upp i budgetpropositionen ochmot bakgrund av erfarenheterna från vara 12 milj. kr. Enligt motionen 1978/79: 121 bör nu förutsättningar skapasför den övergripande planering av hela den grundläggande högskoleutbildning somingick beslut om en högskolereform. Motionärerna pekar pä av UHÄ m.fl. redovisade problem som är förknippade med det fria området och sommotiverar att det avskaffas möjligt. Även enligt denna motion börsärskilda medel anvisas som regionstyrelserna får använda tillutbildningsplatser som inte ryms inom fastställda planeringsramar. /80 bör medel anvisas för totalt cä 1 000 årsstudieplatser.Kostnaden härför anges i motionen till ca 6 milj. kr. Såsom erinras om i motionen 1978/79: 121 har frånregionstyrelsehåll framförts anmärkningar mot det nuvarande systemet ined ettfritt utbildningsområde. Förutom den kritik som grundas på atthögskoleenheterna inte får full kostnadstäckning framförs t. ex. uppfattningenatt systemet UbU 1978/79:15 7 medett fritt tillträde försvårar möjligheterna att-förverkliga flera av högskolansgrundläggande mår och minskar omfattningen av spärrade utbildningar, vilka imånga fall betraktas som mycket angelägna. a. i sin-anslagsframställning för /80 och iframställning om ytterligare medel för det fria området redovisatgjorda erfarenheter och problem som är förknippade med det fria området. Tillströmningentill det fria området har medfört en snabb utbyggnad av vissa högskoleenheter,medan andra enheter, främst på utbyggnadsorter, expanderat långsammare eller obetydligt. UHÄhar också kunnat konstatera att reglerna för det fria området kommit attmedföra stora svårigheter att utveckla planeringsrutinerna för dengrundläggande högskoleutbildningen. Både de lokala och regionalahögskolemyndigheterna och UHÄ har stora svårigheter att fä en klar bild av hurhögskoleenheternas totala resurser fördelas på de olika utbildningarna. Iframställningen anför UHÄ vidare följande:"Tillströmningen till det fria området budgetåren 1977/78 och 1978/79 kan bedömasha ökat med sammanlagtca . Detta innebär en högst väsentlig ökning avhögskolans samlade kapacitet; synes emellertid ökningen inom detfria området som ju inte planmässigt eller budgetmässigt har avvägts motandra utbildningsbehov ha fått negativa konsekvenser för tillströmningen tillvissa utbildningslinjer vid sidan av det fria området. Möjligheterna att fåextra resurser för utbildning inom det fria området synes vidare ha givitdetta område en orimligt stor och till stor del ostrukturerad andel av högskolanstotala utbildningsutbud och också en oproportionerligt stor andel av de nyaresurser som tillförts högskolan. Trots detta har emellertid genomregelsystemets utformning de genomsnittliga resurserna per studerande minskatför den utbildning som tillhör det fria området, varigenomstandardskillnaderna mellan denna och annan utbildning inom högskolanytterligare förstärkts. Bristen på planmässighet och bristen på ekonomiskaresurser blir således allt påtagligare." Iskrivelse till utskottet (Dnr 78/79: 6) föreslårcentralorganisationen /SR att beslutet om ett utbildningsområde med fritttillträde skall omprövas. Det kan, anför /SR, inte vara förenligt med enansvarskännande politik att tillåta vissa utbildningar att expandera långtutöver gränserna för arbetsmarknadens behov. För alla högskoleutbildningar bördärför gälla antagningsbegränsning. Organisationen framhåller somutomordentligt väsentligt att har möjlighet att dimensionera samtligahögskoleutbildningar.- Engrundtanke i högskolereformen är att dimensioneringen av högskoleutbildningenskall bestämmas av dels samhällets efterfrågan på utbildade, dels individernasbehov av och efterfrågan på utbildning, dels också tillgängliga resurser. Detfria området innebär att de enskildas ef- UbU 1978/79:15 8 terfråganpä utbildning inom .ett visst område under alla förhållanden skall tillgodosesmedan antagningen är begränsad inom övriga delar av högskolan. Oberoende avsåväl efterfrågan på utbildning inom andra områden av högskoleutbildningen somvilka angelägna behov och reformönskemål i övrigt som finns inom högskolanskall resurser för det fria området finnas. EnUgt utskottets mening ökar i ettstramt ekono-nomiskt läge vikten av att förutsättningslöst kunna väga behovenav olika åtgärder och för olika, ändamål inom högskolan mot varandra. Det friaområdet bör därför infogas i det planeringssystem som i övrigt gäller för högskolan.Utskottet anser alltså att nu bör fatta principbeslut om att detfria området skall avskaffas . Utskottetär vidare ense med motionärerna om att en viss flexibilitet bör bibehållas ochbiträder därför de i motionerna 1978/79: 57. och 1978/79: 121 framfördaförslagen att särskilda medel fr. o. m. /80 skall stå tillregionstyrelsernas förfogande att användas till extra utbildningsplatser. Riksdagenbör begära att regeringen lägger fram dels de förslag till ändringari nuvarande system för planering och resursfördelning m. m. samt tillmedelsanvisningar för den grundläggande högskoleutbildningen, som föranleds avatt det fria området slopas, inklusive förslag till övergångsanordningar, delsförslag om den extra resursen till regionstyrelserna. Beträffande dessa förslagvill utskottet ytterligare anföra följande. Formernaför medelsanvisningen till det fria området har, som utskottet redovisat i detföregående, inneburit en urholkning av utbildningens kvalitet som en följd avsuccessivt minskade anslag per års-studieplats. Att helt "hämta in"denna nivåsänkning inom ramen för ett i förhållande till /79oförändrat antal årsstudieplatser skulle kräva så stora tillskott av resurseratt utskottet med hänsyn till det statsfinansiella läget inte nu kan förordadetta. Emellertid bör en ökning av medelsanvisningengöras i syfte att successivt återställa utbildningens kvalitet. Utskottetbedömer det dock som nödvändigt att det i förhällande till nulägetgörs en viss minskning .av det totala antalet årsstudieplatser inom vad som är det fria området. Utskottet anser sig inte nu ha underlag för någonnärmare avvägning beträffande medelsbehov och antalet årsstudieplatser. Utskottetvill ytterligare framhålla att en minskning av antalet årsstudieplatser intefår drabba utbildningen på utbyggnadsorterna samt att de som innevarande läsåreller tidigare påbörjat studier på allmänna utbildningslinjer inom det friaområdet självklart måste garanteras möjlighet att fullfölja studierna. Under åberopande ay detanförda hemställer utskottet 1. att medbifall till propositionen 19.78/79:25 och medavslag på motionen 1978/79: 152 till Extra resurser för utbildningsområdet medfritt tillträde i högskolan på tilläggsbudget I till statsbudgeten /79 anvisar ett reservationsanslag av , 2. a) attriksdagen beträffande fria området med bifall till motionerna 1978/79: 57 och1978/79: 121 i denna deLförklarar att tidigare beslut om fritttillträde till vissa utbildningar i högskolan skall upphöra att gälla medutgången av juni månad 1979, b) att beträffandesystem för planering m. m. med anledning av motionerna 1978/79:57 och 1978/79:121 i denna del begär förslag av regeringen i enlighet med vad utskottetföreslagit. Utskottet tillstyrker regering ens förslag under punkten 15 (s. 6163) och hemställer 1. att bemyndigarregeringen att slutligt fastställa kompensation för automatiska pris- ochlöneökningar för i enlighet med vad somförordats i propositionen 1978/79: 25, 2. att till SverigesUtbildningsradio aktiebolag på till-läggsbudget I till statsbudgeten /79 anvisar ett anslag av . Bidragtill vuxenutbildning m. m. Utskottet har ingen erinran mot det beslut som av föredragande statsrådet anmälts under punkten 16 (s. 63) och hemställer att godkänner vad som anförts ipropositionen 1978/ 79: 25 om kurser för arbetslösa. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkten 17 (s. 64) och hemställer att till Bidrag tillkontakttolkutbildning på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1978/79 anvisar ett förslagsanslag av . Byggnadsarbeteninom verksamhetsom råde. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkten 19 (s, 66 69) och hemställer 1,att bemyndigar regeringen att besluta om byggnads- UbU1978/79:15 10 arbeten m, m, inom verksamhetsområdeinom de kostnadsramar som förordats i propositionen 1978/79:25, 2, attriksdagen till Byggnadsarbeten inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1978/79 anvisar ett investeringsanslag av . Fonden för statens aktier 14, Teckning av aktier i ett statsägt aktiebolag förstudicreseverksamhet. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkten 21 (s. 7071) och att till Teckning avaktier i ett statsägt aktiebolag för studiereseverksamhet pä tilläggsbudget Itill statsbudgeten för /79 anvisar ett investeringsanslag av . Närvarande vid ärendets slutbehandling: (),(), (), (), (), (), (), (), GöstaKarlsson (c), Hans Nyhage (m), (), (),(), () och (). vid punkten 9 (Extra resurser för utbildningsområdet medfritt tillträde i högskolan) av (), (), HansNyhage (m) och () som anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 6 börjar "Såsom erinras" och på s. 8 slutar"fullfölja studierna" bort ha följande lydelse: Det fria området tillkom som ett resultat avregeringsförklaringen , där det slogs fast: "Ingen totalspärrfår finnas för tillträde till högskoleutbildning." Området utgörs av den utbildning i högskolan som motsvararden tidigare mer allmänt inriktade utbildning vid de filosofiska fakulteternasom haft fritt tillträde med automatisk tilldelning av resurser förlärar-krafter i förhållande till antalet studerande. De fria allmänna utbildningslinjernainom högskolan är f. n. ekonomlinjen, matematikerlinjen och samhällsplanerarlinjen.Dessutom finns ett stort antal enstaka kurser med fritt tillträde. Det fria området är av betydande omfattning. Antaletårsstudieplatser inom det fria området har innevarande läsår beräknats uppgåtill drygt UbU1978/79:15 11 Antalet individer som studerar inom det friaområdet är avsevärt större. Tusentals studerande har tack vare den friasektorn fått den utbildningsplats de önskar; en plats som de i en totalspärradhögskola inte skulle ha fått. För enskilda studerande är det fria området av stortvärde. Ingen behörig sökande som anmält sig kan normalt avvisas frånutbildning som av högskolestyrelse har utbjudits som fri. En förutsättning äratt antalet anmälda till respektive utbildning är minst 10. Inte minst för denya grupper som högskolan vänder sig till är det fria området av storbetydelse. I en öppen högskola som så långt som möjligt tar hänsyn tillindividens efterfrågan är en fri sektor mycket viktig. Ett genomförande av förslagen i motionerna 1978/79: 57 (c)och 1978/79: 121 (s) innebär att behörig sökande inte är tillförsäkrad önskadutbildningsplats på något område inom högskolan. Den totalspärr som regeringsförklaringen tog avståndfrån skulle därmed införas och det fria området avskaffas. Enligt utskottets mening bör med hänsyn till tidigareangivna skäl i fortsättningen ett fritt område finnas kvar. Det är dockangeläget att en översyn görs av tekniken för ytterligare resurstillskott.Reglerna bör göras klarare och entydigare. Målsättningen bör också vara att högskolornatidigt skall kunna få besked om vilka ytterligare resurser som tillförs omtillströmningen blivit större än beräknat.