bet · G201SoU6 · 1978-12-31 00:00:00 — med anledning avmotioner om utbyggnad av reumatikervården 1motionen 1977/78:334 av () hemslälls 1. all hos regeringen anhåller alt regionsjukvårdsulredningen isamband med den planering som pågår får i uppdrag att lägga fram förslag omökat antal vård platser för barnreumatiker med placering vid iUmeå, 2. atl hos regeringen begär förslag till förbättradgrundutbildning och vidareutbildning för läkare i reumatologi. 1 motionen 1977/78:370 av m. (s) hemställs att anhåller hos regeringen atl denna utreder behovetav åtgärder för alt snabbt öka tillgängen på reumalologer, ortopeder,handkirurger, sjukgymnaster och annan för reumatikervården nödvändig personaloch för framlägger förslag lill åtgärder. I motionen 1977/78:1696 av m. fl. (c)hemställs alt uttalar atl en snabb ökning av antalet FV-block ireumatologi är angelägen. 1 motiveringarna till motionsyrkandena framhållsdet att ledgångsreumatismen är en av de mest utbredda folksjukdomarna.Uppgifter lämnas om sjukdomens utbredning. Sålunda anges det bl. a. att antaletpersoner med förslitningssjukdomar i lederna beräknas uppgå till mellan 600 000och 700 000 och all antalet personer som lider av ledgångsreumatism utgör ca250 000, av vilka 50 000 är invalidiserade och över 30 000 i behov avsjukhusvård. Antalet reumatiskt sjuka barn anges vara ca 2 000. Man räknar,sägs del, med 6-8 fall av reumatism hos barn per 100 000 invånare.Undersökningar visar, sägs det vidare, att ca 150 nya fall av kroniskledgångsreumatism hos barn tillkommer . 1motionen 1977/78:334 påpekas det bl. a. atl det finns en enda specialklinikför vård av barnreumatiker, nämligen vid lasarett.Motionären anför bl. a. atl en tidig upptäckt av ledgångsreumatism hos barn ären förutsättning för tillfrisknande och att därför en förbättrad och utökadläkarutbildning i reumatologi behövs. Motionären anför vidare bl. a. all r n.skillnaderna är stora i landet mellan utbildningsorterna i vad gällerbådelitteralurochpraklikutbildning. Motionären understryker alt utbildning ireumatologi, teoretisk och praktisk, bör vara obligatorisk för alla medicinesluderande. 1 1978/79. SoU 1978/79:6 2 1 motionen 1977/78:370 framhålls all samhälletsvärdresurser för reumatiker är hell otillräckliga och att bristernafrämst beslår i alt det inom de olika personalkategorier som krävs för enadekvat reumalikervård saknas utbildad personal. Motionärerna framhåller all vimåste öka tillgången på reumalologer, ortopeder, handkirurger, sjukgymnasteroch annan personal inom reumatikervården så alt reumatologin i en nära framtidkan föras ut även lill länssjukhus och länsdelssjukhus. 1molionen 1977/78:1696 anförs bl. a. atl det inom denoffentliga sjukvården fanns 51 tjänster inrättade för specialister ireumatologi men atl flera av de befintliga tjänsterna varil vakania ellerbesatta med vikarier som inte är specialistkompelenla. Molionärerna anförvidare bl. a. atl del senast fastställda läkarfördelningsprogrammel (LP 82)syftar till alt det skall finnas ca 100 läkare med specialistkompetensi reumatologi. Motionärerna framhåller emellertid att med en snabb ökning avantalet blockförordnanden för fortsatt vidareutbildning (FV-block) ireumatologi det är möjligt - med hänsyn lill ökad utbildningskapacitet pånyinrättade regionkliniker-atl få 150 färdiga specialister . Dettaskulle enligt molionärerna medföra att man kunde etablera kliniker på samtligautbildnings- och regionsjukhus saml enheter för reumatologisk specialistvårdvid samtliga länssjukhus. För att bredda beslutsunderlaget inför behandlingenav motionerna anordnade ulskoitet ett sammanträde medföreträdare för . , Svenska läkaresällskapetoch , varvid frågorom reumatologisk vård belystesgenom föredragningar och utfrågningar. Inför sammanträdet inkom frän nämndamyndighet och organisationer samt från Svensk reumatologisk föreningpromemorior rörande frågor om reumatologisk vård. Utskottet har i del av i slutet av aprili år behandlade betänkandet SoU 1977/78:27 redovisat uppgifter omsjukvårdsorganisationen, sjukvårdsplaneringen och läkarutbildningen saml omutredningar som behandlar frågor inom dessa områden. Utskottet får hänvisa lillde sålunda lämnade uppgifterna som bakgrundsinformation till den följandeframställningen. 1 belänkandet SoU 1973:11 har utskottet lämnat en närmareredogörelse för vårdorganisationen m. m. för reumatologi. Socialstyrelsensråd och anvisningar otn planeringen av reumatologisk vård utfärdade Rådoch anvisningar nr 7 om planeringen av reumatologisk vård. Socialstyrelsenanger däri atl styrelsen SoU 1978/79:6 3 anseralt vid samtliga regionsjukhus speciella reumatologiska kliniker bör inrättas,all behovet av reumatologisk specialkunskap pä länsplanel bör tillgodoses inominväriesmedicinska klinikens ram, alt den öppna vården för reumatiskt sjuka börutbyggas, alt de av mot reumatism drivna reumatikersjukhusens (iSpenshuli, och ) funktion bör utredas saml altforskningsresurserna i reumatologi vid universitetssjukhusen bör förstärkas.Från kliniker vid regionsjukhusen skall information om forskningsresultat ochbehandlingsprinciper spridas inom regionen. Klinikerna skall också ha lilluppgift all medverka i vidareutbildningen av läkare inom specialitetenreumatologi samt bedriva forskning. Socialstyrelsensprincipprogram för hälso- och sjukvården infor 1980-lalel Hos pågår sedan början av1970-talet ell utredningsarbete om vårdstrukturen inom sjukvården. Inom ramenför della utredningsarbete beslutade redovisaett principprogram för hälso-och sjukvården inför 1980-lalel (Socialstyrelsenanser 1976:1), vilkel är avsett atl utgöra elt underlag fördel fortsatta arbetetmed sjukvårdsplanering hos sjukvårdshuvudmännen och hos de centralainstan,serna. 1 principprogrammet rekommenderas att hälso- och sjukvårdenbyggs upp pä tre huvudelement, nämligen primärvård, länssjukvård ochregionsjukvård. Primärvården, som primärt skall svara för hälsotillståndet hosbefolkningen inom ett givet beljäningsområde och som skall tillhandahållas iförsta hand vid vårdcentraler och sjukhem, avses omfatta den övervägande delenav alla besök på läkarmottagning, all hemsjukvård och huvuddelen av alllånglids-sjukvård. Länssjukvården skall svara för vården av patienter medsjukdomstillstånd, som kräver tillgång till personella och lekniska resurser,vilka av olika skäl måsle koncentreras till ett eller ett fåtal sjukhus inomvarje sjukvårdsområde. Länssjukvården skall bedrivas vid länssjukhus(motva-rande nuvarande centrallasarett) och i viss utsträckning vidlänsdelssjukhus (motsvarande nuvarande normallasaretl). Regionsjukvården (vidregionsjukhus) skall ansvara för del fåtal patienter som erbjuder specielltsvårbemästrade problem och kräver samverkan mellan ett antal högt utbildadespecialister saml eventuellt också särskild utrustning, som är dyrbar ellersvårskötl. 1 principprogrammet för hälso-och sjukvården inför1980-lalet anförs bl. a. atl om del inom primärvården finns tillräckligt mångaallmänläkare med god internmedicinsk utbildning behovet av internmedicinskaspecialistläkare i primärvården blir litet. Del anges emellertid atl vid störrevårdcentraler det dock sannolikt behövs sådana specialistläkare, antingen iform av hellidsarbetande distriktsläkare eller genom atl specialistläkare frånlänssjukvården tjänstgör på vårdcentralerna. Inom länssjukvårdens somatiska korttidsvård förutsätts specialiteten reumatologikunna bli företrädd. 1* 1978/79. SoU 1978/79:6 4 Utbildningenav reumalologer m. m. 1 grundutbildningen av läkare ingår reumatologi somett kortare avsnitt inom ämnet medicin och omfattar utbildning från någon dagtill elt par veckor beroende pä utbildningsort. Ifråga om läkarna.s allmäntjänstgöring gäller intill utgången av atthögst av tjänstgöringen inom medicin får fullgörasinom t. ex reumatologi saml all högsl av tjänstgöringen inomallmänläkarvård får fullgöras inom valfri specialitet, t. ex.reumatologi. Denfortsatta vidareutbildningen till allmänläkarkompetens - vari bl. a. ingårtjänstgöring och inom specialiteten allmäninlernmedicin-omfattar bl. a. nio månaders tjänstgöring inom allmänläkarvårdeller valfri specialitet, t. ex. reumatologi. Huvudutbildningenför förvärvande av specialistkompetens i reumatologi skall omfatta två årstjänstgöring inom specialiteten samt tjänstgöring inom allmäninternmedicin, av vilken lid högst elt halvt år får bytas ut mol tjänstgöringinom långvårdsmedicin. Sidioulbildningen skall omfatta elt halvi årstjänstgöring inom orlopedisk kirurgi eller medicinsk rehabilitering. Tjänstgöringinom reumatologi är inte föreskriven som del av huvudul-bildningen för annanspecialitet. Däremot kan belräffande specialiteterna allmän inlernmedicin ochklinisk bakleriologi viss del av huvudulbildningen bytas ut mol tjänstgöringinom reumatologi. 1fråga om vissa specialiteter ulanför gruppen invärtes sjukdomar fårsidoutbildningen ske inom specialitet tillhörande gruppen invärtes sjukdomar,dvs. a. inom reumatologi. Tjänsterför specialister i reumatologi m. m. Läkartjänster hos sjukvårdshuvudmännen får inteinrättas ulan medgivande. Inrättandet av underläkarljänslerför läkare under allmänläkar- eller specialistutbildning samt tjänster förläkare med sådan utbildning (tjänster som avdelningsläkare och högre tjänster)skall ske på grundval av för riket upprättade läkarfördelningsprogram, somupprättas av och fastställs av socialdepartementetssjukvårdsdelegalion. Gällande läkarfördelningsprogram (LP 82) fastställdes avsocialdepartementets sjukvårdsdelegation och avser åren1979-1982. har utarbetat LP 82 efter samråd med universitets-och högskoleämbetet (UHÄ), och . Antaletav medgivna tjänster för specialister i reumatologi uppgick år1973 till 17 men har därefter ökat så alt antalet nummer uppgår lill 51. I LP 82 har - liksom ilidigare läkarfördelningsprogram - gjorts vissa SoU 1978/79:6 5 översiktligabedömningar om den lämpliga fördelningen av den beräknade tillgången påvidareutbildade läkare . Härvid har antalet läkare i reumatologiberäknats till 1985. Inom specialiteterna ortopedisk kirurgi ochhandkirurgi har antalet läkare är 1985 beräknats lill 500 respeklive 40. Tidigareriksdagsbehandling m. m. logs frågor om utbyggnad av denreumatologiska vården upp i motioner. Motionerna syftade i huvudsak lill alt enförnyad översyn av reumatikervårdens organisation skulle ske, atl flervårdplatser för barnreumatiker skulle inrättas, att utbildningen avreumalologspecialister skulle ökas och atl även andra läkare än reumalologerskulle erhålla utbildning i reumatologi. På förslag av socialutskottet ibetänkandet SoU 1976/77:24 avslog motionerna. Utskottet ansåg medhänsyn lill följande uttalanden av utskottet att motionerna inte påkalladenågon åtgärd från sida. Reumatologins vårdområde, som tidigarehuvudsakligen avsåg inflammatoriska ledsjukdomar, har vidgatstill atl omfatta sjukdomar i rörelseorganen i vid bemärkelse. Från dennautgångspunkt uppskattas numera antalet reumalikerfall i vårl land till närmareen miljon. Även om reumatikerfallen i stor utsträckning behandlas av allmänläkareoch iniernmedicinare, har frågan om en utbyggnad av specialistvården i reumatologiuppmärksammats. har sålunda i sitt principprogram för hälso-och sjukvården inför 1980-lalel förutsatt atl reumatologin skall bli företräddinom länssjukvården och atl medverkan av reumatologspecialist kan bli aktuellinom primärvården vid större vårdcentraler. har vidare - ianslutning lill arbetet med läkarfördelningsprogram - beräknat atl efterfråganpå specialister i reumatologi, uttryckt i antal årsarbeiande läkare, år 1985kommer att avse 80 läkare. Detta innebär ett behov av ytterligare ett 50-talspecialister utöver de ca 45 som finns. Del kan här nämnas altRiksförbundet mol reumatism uppskattat minimibehovet av reumalologer lill ca150. råd och anvisningar av för planeringen avreumatologisk vård - i vilka man utgick från atl reumatologin inte skulle varaföreträdd som specialitet på länsnivå - framstår mot bakgrund av del anförda somotillräckliga som riktlinjer för vårdområdets utveckling och bör enligtutskottets mening göras lill föremål för en översyn. Frågoromdel medicinska innehållet inom reumatologin inom regionsjukvården behandlasför närvarande av regionsjukvårdsulredningen, som har i uppdrag alt utredafrågor om regionsjukvårdens organisation m. m. Utredningens överväganden omreumatologin bör enligt utskottets mening avvaktas och få utgöra underlag förarbetet med nya riktlinjer för utbyggnad av den reumatologiska vården på allanivåer inom sjukvården. Medhänsyn lill atl regionsjukvårdsulredningen beräknas slutföra sittutredningsarbete under innevarande år och då enligt vad ulskoitet inhämtatsocialstyrelsen i sin verksamhetsplanering för /78 överväger attta upp frågan om en översyn av den reumatologiska vården, lorde det inte varaerforderiigt att tar något initiativ beträffande en ny planering förvårdområdet. Utskottet förutsätter att man i del översynsarbete, som i SoU 1978/79:6 6 enlighetmed det anförda kan förutses, kommer att ta upp bl. a. frågorna om hurrekrytering av specialistläkare lill reumatologin skall stimuleras och om hurutbildning i reumatologi skall möjliggöras för andra läkarkalegorier, somkommer i kontakt med reumatiskt sjuka patienter. Statsrådet besvarade den 12 december 1977en fråga (1977/ 78:186) om vilka åtgärder som övervägs och vilka initiativ somregeringen avser att la för all reumatikervården skall tillföras erforderligaresurser. 1svaret på frågan anförde statsrådet följande (prot. 1977/78:46 s. 94och 95). Enligt 3S sjukvårdslagen (1962:242) ärlandstingskommunerna och de kommuner som inte tillhör någon landstingskommunhuvudmän för sjukvården. 1socialstyrelsens råd och anvisningar för planeringen av reumatologisk vård-somgavs ut år 1970-rekommenderas atl reumatologiska kliniker skall finnas vidregionsjukhusen. 1 principprogram för hälso- och sjukvårdeninför (anser 1976:1) förutsätts atl specialister ireumatologi skall finnas även inom länssjukvården. Inom den öppnadislriktssjukvården anser man atl allmänläkare och internmedicinare skall svaraför reumatikervården. Enligt vad jag har inhämtat planerar allunder börja utarbeta elt principprogram för vården av rörelseorganenssjukdomar. Med ulgångspunkl i patienternas totala behov av insatser frånsamhällets sida kommer programmet alt behandla reumatikervårdens innehåll ochorganisation, samarbete mellan socialvård och sjukvård m. m. Jag vill ocksåerinra om alt den högspecialiserade reumatikervården, som också inbegriperbarnreumalologin, omfattas av regionsjukvårdsutredningens uppdrag. Antalettjänster för specialister i reumatologi har ökat betydligt , nämligen från 32 tjänster till 45 tjänster . förslagtill läkarfördelningsprogram som i samråd med bl. a.Landstingsförbundet och har lagt fram räknarstyrelsen med 100 helårsarbeiande specialister 1985.Socialdepartementets sjukvårdsdelegation, som har atl ta ställning lillsocialstyrelsens förslag till läkarfördelningsprogram, har vid sitt sammanträdei godkänt förslag. Fleralandsting har inrättat eller håller på all inrätta speciellareumatiker-avdelningar inom länssjukvården, ofta som en del av en medicinskstorklinik. Universitets-och högskoleämbetet har i sin anslagsframställning lor /79föreslagit all en professur i reumatologi inrättas vid i . Regeringen avser alt behandla delta förslag i den kommandebudgetpropositionen. Jagkan här också nämna all jag har tagit upp diskussioner med molreumatism och företrädare för reumatologin om vårdsituationen för reumatikeroch vad som kan göras för atl förbättra den. Delär min förhoppning att de åtgärder som jag här har nämnt skall leda till bättrevårdmöjligheter för de reumatiskt sjuka. Utbildningsministern statsrådet besvaradeden en fråga (1977/78:308) om han var beredd all genom ändring avutbildningsplaner eller på annal sätt verka föir en utökad utbildning ireumatologi för de SoU 1978/79:6 7 personalkategorier,inom och i anknytning lill sjukvården, som i sin verksamhel behandlarreiJmaliker. I den inledande förklaringen lill frågan anfördes bl. a. allundervisningen i reumatologi är eftersatt på vårdyrkesskolorna och all enupprustning av kunskaperna i behandlingen av reumatiska symptom är nödvändighos såväl sjukvårdspersonal som sjukgymnaster, arbetsterapeuter och kuratorer.Utbildningsministern anförde bl. a. följande (prot. 1977/78:89 s. 159-161). Enligt den högskoleförordning som gäller sedan den1 faslslälls utbildningsplaner för allmänna utbildningslinjer av deansvariga ämbetsverken, dvs. i de fall som här är aktuella av universitets-och högskoleämbetet eller av och ämbetet i samråd. Innanutbildningsplanerna fastställs skall linjenämnderna för resp. utbildningslinjeberedas tillfälle all lämna sina synpunkler. Kursplanernaför de kurser som ingår i en utbildningslinje faslslälls av linjenämnden. 1linjenämnden ingår - förutom representanter för de lärare m. fl. som undervisarinom nämndens område samt för de anställda och för de sluderande - ocksåföreträdare för yrkeslivet med anknytning lill nämndens verksamhetsområde. Delankommer alltså i första hand på dessa organ all bevaka atl de reumalikersjukasproblem, liksom problemen inom andra vikliga områden, på ell rättvisande sättbeaktas i undervisningen. Utöver det jag sade i mitt skriftligasvar vill jag gärna nämna alt när del gäller läkarutbildningen fastställersocialdepartementets sjukvårdsdelegation s. k. block för läkarnasfortsatta vidareutbildning. De senasie åren har delegationen prioriteratreumatologin vid fördelning av block för specialitetsutbildning. Antalettjänster för specialister i reumatologi har ökat betydligt , nämligen från 32 tjänsterår 1975 till 45 tjänsterår 1977.1 del avsjukvårdsdelegalionen fastställda läkarfördelningsprogrammel räknar man med altdet skall finnas 100 helårsarbeiande specialister 1985. Dennautökning av antalet läkartjänster kommer naluriigtvis även all underlättautbildning och handledning av övriga personalkategorier. 1 den av beslutademedelsanvisningen under anslaget : Avlöningar lill läkareför /79 (prop. 1977/78:100, bil. 8 s. 132-139, SoU 1977/78:25 s.36, rskr 1977/78:188) har beräknats medel för ett utbyte av enavdelningsläkarljänsl mot tjänst som biträdande överläkare för ledning avbarnreumalisk vård som skall anordnas vid den vidkarolinska sjukhuset. Universitets- och högskoleämbetet planerar enöversyn av grundutbildningen av läkare, varvid avsikten är alt översynsarbetetskall påbörjas under höslen 1978. SoU 1978/79:6 8 vidareutbildning har salt igång en översyn av bestämmelserna for allmänläkarkompetens ochspecialistkompetens. Enligt direktiven för översynsarbelet skall man bl. a.överväga frågan om att skapa större sammanhållna block av specialiteler på enförsta differentieringsnivå efter läkarnas allmänljänstgöring, varefter skullekunna följa en mera långtgående specialisering. Under översynsarbelet skall manbl. a. även överväga frågan om en förlängning av allmänläkarutbildningen lill inivå med utbildningen för specialistkompetens. tillkallades med stöd av ett bemyndigandeav regeringen regionsjukvårdsulredningen (S 1974:07) för alt utredaregionsjukvårdens organisation m. m. Ulredningen behandlar frågor omregionsjukvårdens innehåll och verksamhetsformer, om regionindelningen samt omsamverkan inom och mellan sjukvårdsregionerna m. m. Ulredningen beräknasslutföra sitt arbete under innevarande år. Inom ramen förregionsjukvårdsuired-ningens arbete har studier bl. a. gjorts avverksamhetsområdena reumatologi, handkirurgi, ortopedisk kirurgi och allmäninternmedicin. Inom förbereds ett utredningsarbetesom skall omfatta planering ur såväl inedicinsk sotn social synpunkt avvårdsektorn rörelseorganens sjukdomar och som skall syfta till ett s. k.seklorprogram för denna vårdsektor. Under utredningsarbetet skall man analyseraoch ge förslag bl. a. till organisation och avgränsning av saml samverkanmellan regionsjukvård, länssjukvård och primärvård ävensom behandla frågor ombehovel av medicinska och sociala åtgärder över huvud tagel inomverksamhetsområdet. Vidare skall man bl. a. redovisa behovet av medicinska ochtekniska hjälpmedel saml utbildning av personal, varvid bl. a. behovel avförändringar inom grund-, vidare- och fortbildningen för sjukvårdspersonalskall anges. Avsikten är all utredningsarbetet skall kunna bedrivas så atl enslullig redovisning för detsamma kan föreligga /80. Med reumatiska sjukdomar (reumatologi) avsågstidigare i huvudsak inflammatoriska ledsjukdomar (reumaloida artriter).Reumatoid artrit är en kronisk, fortskridande sjukdom, som ofta angriper fleraolika leder, särskilt knäleder, handleder och hand, höftleder, armbågsleder ochtår. Det beräknas att ungefär 80 000 personer i vårt land lider av meraallvarlig reumatoid artrit. har reumatologins vårdområdevidgats till att omfatta sjukdomar i rörelseorganen i en vidare bemärkelse.Bland de reumatiska sjukdomarna i denna vidare bemärkelse dominerar - förutomreumatoid artrit - ryggsjukdom och artros. Närmare 8096 av befolkningen iSverige drabbas av ryggont, därvid det i de allra flesta fallen ärlandryggen som ger besvär. Ryggbesvär leder ofta lill sjukskrivning, så oftaatl ryggbesvär är den vanligaste sjukskrivningsdiagnosen av samtligaförsäkrings- SoU 1978/79:6 9 fall.1 sådana fall där man finner en bestämd anledning till smärtor i landryggen kanman vanligen ge rationell behandling. I de flesta fall är emellertidkunskaperna om del aktuella tillståndets orsaker ytterst begränsade ochbehandlingen inriktas då mol symtomen smärta, stelhet och svaghet i ryggen. Medartros menas kronisk, definitiv förstöring av ledbrosk. Artros kan uppkomma somen effekt av inflammatoriska, mekaniska eller andra faktorer, som kan verka påen eller flera av ledens komponenter. Artros - för vilken sjukdom ävenuttrycken nötningsreumalism och förslilningssjukdom används - utgör såledesslutstadier av ledsjukdomar och skador. Först harverkligt effektiva metoder för behandling av artros utvecklats. kan manersätta skadade ledkomponenter genom att operera in proteser av plast ochmelall. Detvå medicinska specialiteter som omfattar de reumatiska sjukdomarna ividsträckt bemärkelse är reumatologi, som aren s. k. subspecialitet inom delmedicinska verksamhetsområdet invärtes sjukdomar, samt ortopedisk kirurgi, somär en s. k. subspecialitet inom del medicinska verksamhetsområdet kirurgiskasjukdomar. Reumatologerna inriktar väsentligen sin verksamhet mot reumaloidaartriter, de orlopediska kirurgerna (ortopederna) mot olycksfall, ryggsjukdomar,artroser och medfödda sjukdomar i rörelseorganen. Enligtråd och anvisningar för planeringen av reumatologisk vård som socialstyrelsenutfärdade skulle reumatologiska kliniker finnas vid regionsjukhusenmedan behovel av reumatologisk sakkunskap på länsplanet skulle tillgodosesinom inväriesmedicinska klinikens ram. I nämnda råd och anvisningar behandladesendast frågor om vård för de inflammatoriska reumatiska sjukdomarna. 1tre under förra väckta motioner har frågor om utbyggnaden av denreumatologiska vården tagits upp. I motionen 1977/78:334 av () -däri främst behovet av vård för reumaloida artriter hos barn uppmärksammats -begärs all den tillkallade regionsjukvårdsulredningen (S 1974:07),vilken skall utreda regionsjukvårdens organisation m. m., skall få i uppdragatt lägga fram förslag om ökat antal vårdplatser för barnreumatiker medplacering vid i samt att hos regeringen skallbegära förslag till förbättrad grundutbildning och vidareutbildning för läkarei reumatologi. Motionären påpekar bl. a. alt det f. n. finns en endaspecialenhel i vårt land för barnreumatiker, nämligen i Lund.Dennaenhethar 18vårdplatser. Molionären påpekar vidare bl. a. alt en tidig upptäckt avledgångsreumatism hos barn är en förutsättning för tillfrisknande, varför detbehövs en förbättrad och utökad utbildning i reumatologi i läkarutbildningen. 1molionen 1977/78:370 av m. fl. (s) uppmärksammas behovel avökade personalresurser för vård av reumatiska sjukdomar i mera vidsträcktbemärkelse.