bet · G201FiU40 · 1978-12-31 00:00:00 — betänkande 1978/79:40 medanledning av regeringens i propositionen 1978/79:150 gjorda framställningrörande de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken och förbudgetregleringen m. m. jämte motioner Ipropositionen 1978/79:150 (kompletteringspropositionen) har regeringen i bilaga1 (ekonomidepartementet) föreslagit att 1. godkänna de allmänna riktlinjerför den ekonomiska politiken som förordats i propositionen, 2. antaga vid propositionen fogatförslag till lag om konto för likviditetsutjämning. Vidbilaga I, Reviderad finansplan 1979, har fogats som Bilaga 1:1 Denreviderade nationalbudgeten 1979 Bilaga 1:2 långtidsutredning ochremissyttrandena Bilaga 1:3 Förslag till lag om konto förlikviditetsutjämning jämte specialmotivering. 1propositionen har regeringen vidare i bilaga 2(budgetdepartementet) föreslagit att 1. godkänna de allmänna riktlinjerför budgetregleringen som förordats i propositionen, 2. till Avskrivning av nyakapitalinvesteringar för /80 anvisa vissa i propositionenangivna reservationsanslag, 3. godkänna i propositionenframlagd beräkning av förändringarna i anslagsbehållningarna för budgetåret1979/80, 4. godkänna i propositionenframlagd beräkning av förändringarna i dispositionen av rörliga krediter /80, 5. antaga vid propositionen fogatförslag till lag om storleken av statlig inkomstskatt som ingår i preliminärskatt för /80, 6. godkänna beräkning avdriftbudgetens inkomster för / 80 enligt en vid propositionenfogad specifikation, 7. godkänna förslaget tillinvesteringsplan och investeringsstater för /80, 8. på kapitalbudgeten beräkna denmot investeringsplanen svarande inkomsttiteln till 10 921 978 000kr., 9. med ändring av förslag ipropositionen 1978/79:100 bilaga 19 till Oförutsedda utgifter för budgetåret1979/80 anvisa ett förslagsanslag av 4 . att stå till regeringensförfogande för de ändamål och på de villkor som förordats i propositionen, 10. med ändring avförslag i propositionen 1978/79:100 bilaga 21 för 1 1978/79. FiU 1978/79:40 2 Riksgäldsfondenpå driftbudgeten för /80 ta upp ett underskott av , 11. medge att en konsolideringsfondför får inrättas i enlighet med vad som förordats i propositionen, 12. godkänna att lånet medvillkorlig återbetalningsskyldighet till Skogsägares Cellulosa ABlår efterges, 13. utöver vad som föreslås ipropositionen 1978/79:125 \.\\\ Avskrivning av oregleradekapitalmedelsforlusler på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret1978/79 anvisa ett anslag av , 14. godkänna vad som förordats ipropositionen rörande tillfälligt sysselsättningsbidrag till vissa företag meddominerande ställning på orten. Vidbilaga 2, Reviderat budgetförslag 1979/80, har fogats som Bilaga 2:1 Långtidsbudget för perioden /80-1983/84 Bilaga 2:2 beräkning överutfallet av statens budget för /79 Bilaga 2:3 revideradeinkomstberäkning för /80 Bilaga 2:4 Specifikation av inkomsterna pådriftbudgeten för /80 Bilaga 2:5 Specifikation av anslagsförändringar iförhållande till budgetpropositionen för /80 Bilaga 2:6 Förslag till investeringsplan ochinvesteringsstater för /80 Bilaga 2:7 Förändringar i förslaget tillstatsbudget för /80 sedan budgetpropositionen Bilaga 2:8 Förslag till Lagom storleken av statliginkomstskatt som ingår i preliminär skatt för /80 Propositionen har hänvisats såvitt avser bilaga 2Reviderat budgetförslag moment 5 i hemställan (förslag till lag om storleken avstatlig inkomstskatt som ingår i preliminär skatt för /80) tillskatteutskottet, moment 12 i hemställan (godkännande att lånet med villkorligåterbetalningsskyldighet till får efterges)till näringsutskottet och moment 14 i hemställan (godkännande av vad somförordats i propositionen rörande tillfälligt sysselsättningsbidrag till vissaföretag med dominerande ställning på orten) till arbetsmarknadsutskottet och iövrigt till finansutskottet. kommer att behandla bilaga 2,Reviderat budgetförslag 1979/80, i vad avser hemställan under moment 2 i sittbetänkande med anledning av regeringens förslag om anslag för budgetåret1979/80 till avskrivning av nya kapitalinvesteringar(FiU 1978/79:47), momenten3,4 och 6 i sitt betänkande angående inkomster på statsbudgeten för budgetåret FiU 1978/79:40 3 1979/80(FiU 1978/79:50), momenten 7 och 8 i sitt betänkande angående investeringsplanoch investeringsstater för /80 (FiU 1978/ 79:49), moment 9 isitt belänkande angående anslag till oförutsedda utgifter för budgetåret1979/80 (FiU 1978/79:48), moment 10 i sitt betänkande angående stat förriksgäldsfonden för /80 (FiU 1978/79:42) samt moment 13 i sittbetänkande angående avskrivning av oreglerade kapitalmedelsförluster påtilläggsbudget III till statsbudgeten för /79 (FiU 1978/79:45). Utskottet behandlar i detta l)etänkande underavsnitt A. Ekonomidepartementet dels bilaga 1, Revideradfinansplan 1979, dels de med anledning avpropositionen 1978/79:150 väckta motionerna 1978/79:2688av m. fi. (m) såvitt avser hemställan under 1, 1978/79:2689avThorbjörnFälldinm.fl. (c)såvitt avser hemställan under 1 och 2, 1978/79:2690av m. fi. (vpk) såvitt avser hemställan under 4, 1978/79:2691av (apk) och (apk) såvitt avser hemställan under 1-3, 1978/79:2692av m. fi. (s) såvitt avser hemställan under 1 och 3 samt 1978/79:2693 av . (s), underavsnitt B. Budgetdepartementet dels bilaga 2, Reviderat budgetförslag 1979/80, ivad avser de allmänna riktlinjerna för budgetregleringen samt inrättande av enkonsolideringsfond för , dels propositionen 1978/79:100 bilaga 2,Budgetförslaget, i vad avser bemyndigande för regeringen att för budgetåret1979/80, om arbetsmarknadsläget kräver det, besluta om utgifter i enlighet medvad som förordats i propositionen intill ett sammanlagt belopp av 2 500 000(X)0kr. samt vad i propositionen anförts beträffande formerna för redovisningen avfinansfullmakten, delsde under allmänna motionstiden väckta motionerna 1978/79:1108 av GöstaBohman m. fi. (m) om den ekonomiska politiken såvitt avser hemställanunder 4, 1978/79:1120 av ErikHovhammar m. fi. (m,c)om finansieringen genom FiU 1978/79:40 4 1978/79:1704 av () om partiellavveckling av arbetsgivaravgifterna, 1978/79:1705 av Per () om den offentliga sektorns tillväxt, delsde med anledning av propositionen 1978/79:150 väckta motionerna 1978/79:2688av m. fi. (m) såvitt avser hemställan under 2, 1978/79:2689av m. fl. (c) såvitt avser hemställan under 3, 1978/79:2690av m. fi. (vpk) såvitt avser hemställan under 1-3 och 5, 1978/79:2691av (apk) och (apk) såvitt avser hemställan under 4, 1978/79:2692av m. fi. (s) såvitt avser hemställan under 2 och 5. har avgivit yttrande överpropositionen 1978/79:150 bilaga I hemställan 2, förslag till lag om konto förlikviditetsutjämning samt över motionen 1978/79:2693. Yttrandet (SkU 1978/79:8y) är fogat som bilaga till detta betänkande. FiU 1978/79:40 5 I propositionen 150 bilaga 1 (ekonomidepartementet)har regeringen efter föredragning av statsrådet föreslagitriksdagen att 1. godkänna de allmänna riktlinjerför den ekonomiska politiken som förordats i propositionen, 2. antaga vid propositionen fogatförslag till lag om konto för likviditetsutjämning. Detvid propositionen fogade förslaget till lag är av följande lydelse: Lagom konto för likviditetsutjämning 1 §Svenska aktiebolag och svenska ekonomiska föreningar har rätt till bonusränta och annan ränta på medel som står inne på ett särskilt konto i (konto för likviditetsutjämning). Varje företag får inneha endast ett sådant konto. Lagenomfattar inte bankaktiebolag, försäkringsföretag, kreditaktiebolag ochekonomiska föreningar inom jordbrukskasserörelsen. Den omfattar inte hellerandra aktiebolag och ekonomiska föreningar som har till huvudsakligt ändamålatt lämna eller förmedla krediter eller att medverka till finansiering genomatt förvärva fordringar eller upplåta lös egendom till nyttjande. 2 §Insättning på ett konto för likviditetsutjämning skall göras - . Första insättningen skall uppgå till och behållningen pä kontot får därefter inte understiga detta belopp. Insättning och uttag får i övrigt ske på de villkor som anger. Påmedel som står inne på ett konto för likviditetsutjämning skall, förutombonusränta enligt 3 §, utgå den ränta som bestämmer. 3 §Bonusränta utgår för år på det eller de belopp som står inne på ett konto för likviditetsutjämning från insättningsdagen till och med . Bonusränta utgår vidare för år på det minsta belopp som står inne på kontot 31 mars 1981. Bonusränta får dock inte i något fall beräknas på den del av behållningen på kontot som överstiger två gånger summan av de belopp som företaget i bokslut till ledning års taxeringar har avsatttill investeringsfond enligt lagen (1955:256) om investeringsfonder för konjunk turutjämning. FiU 1978/79:40 6 4§Bonusränta utgör inte skattepliktig inkomst vid taxering enligtkommunalskattelagen (1928:370) eller lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Dennalag träder i kraft . Idetta sammanhang behandlar utskottet motionerna 1978/79:2688 av m. fi. (m) vari såvittnu är i fråga hemställs att godkänner de allmänna riktlinjer för denekonomiska politiken som förordas i motionen, 1978/79:2689 av () vari såvittnu är i fråga hemställs att beslutar 1. att antaga de riktlinjer förden ekonomiska politiken som angivits i motionen; 2. att antaga det program förnödvändiga ekonomisk-politiska åtgärder som angivits, innebärande a) att erforderligaskatteomläggningar skall ske i samband med lönerörelsen; b) att nödvändigainkomstförstärkningar skall ges en sådan utformning att lönerörelsenunderiättas och sysselsättningen långsiktigt tryggas genom vidmakthållande av näringslivetskonkurrenskraft; c) att direktiv utfärdas till allamyndigheter avseende en ytterligt stram budgetbehandling /81; d) attförnyade överläggningar med kommunförbunden upptages för att komma till rätta med den kommunala konsumtionsökningen; e) attregeringen skyndsamt utarbetar förslag till åtgärder för ett förstärkt sparande, som stimulerar till återinvestering av avkastning på riskkapital och till ett utvidgat hushållssparande; O att regionalpolitikenstärks och ges en decentralistisk inriktning, 1978/79:2690 av m. fi. (vpk) varisåvitt nu är i fråga hemställs att beslutaratt godkänna de allmännariktlinjerförden ekonomiska politiken som förordas i motionen och avslåregeringens förslag i denna del, 1978/79:2691 av (apk)och (apk) vari såvitt nu är i fråga hemställs att beslutar 1. att avslå de riktlinjer för denekonomiska politiken som förordas i propositionen 1978/79:150, 2. att avslå förslaget till lag omkonto för likviditetsutjämning, 3. att som riktlinjer för denekonomiska politiken godkänna vad som framförts i motionen 1978/79:1118. 1978/79:2692 av m. fi. (s) vari såvittnu är i fråga hemställs att FiU 1978/79:40 7 1. godkänner de allmänna riktlinjer för denekonomiska politiken som förordats i motionen, 3.beslutar ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om arbetet med denkommande långtidsutredningen, 1978/79:2693 av m. fi. (s) varihemställs att med avslag på hemställan nr 2 i propositionen1978/79:150 bilaga 1 beslutar anta i motionen angivet förslag om att inrättasärskilda investeringskonton i för att dra in likviditet. 1 det avslutande avsnittet i den revideradefinansplanen anför föredraganden följande: "Den konjunkturuppgång som inleddes under 1978fortsätter nu på bred front i den svenska ekonomin. Uppgången har varitexportledd. konkurrensläge har väsentligt förbättrats. Svensk industriåtervinner nu marknadsandelar både utomlands och på hemmamarknaden. Samtidigtmed förbättringen i konkurrenskraften har inflationstakten pressats nertill ennivå som ligger klart under den som gäller i genomsnitt för . Industriproduktionensom fallit började åter stiga vid mitten av 1978. Under1979 beräknas den stiga med ca 7 96. Det stigande kapacitetsutnyttjandet ochförbättrade vinstutvecklingar har ökat investeringsviljan i industrin. Industriinvesteringarnaintar en nyckelroll i svensk ekonomi. De är nödvändiga för en fortsattkapacitetsutbyggnad och för att skapa nya arbetstilirällen i stället för de somfaller bort vid tillbakagående industrier. Först i den senare fasen av konjunkturåterhäminingeni den svenska ekonomin kunde man räkna med en uppgång iindustriinvesteringarna. Omsvängningen i industriinvesteringarna kommertidigare och med större kraft än som jag tidigare förutsåg. Detta vittnar om enökad tillförsikt i näringslivet om att svensk ekonomi är på väg mot enlångsiktig uthållig tillväxt. Grundenför den starka återhämtningen i svensk ekonomi som sker lades genom deekonomisk-politiska åtgärder som vidtogs 1977 och 1978. Genom devalveringarna,borttagandet av den allmänna arbetsgivaravgiften och ett ansvarsfullt löneavtalhar den svenska industrins konkurrenskraft stärkts väsentligt. Genom dennödvändiga åtstramningspolitiken anpassades den privata konsumtionen till ennivå varifrån den åter kunde tillåtas stiga ungefär i takt med det långsiktigautrymmet. har underskottet i bytesbalansen reducerats, vilket är enförutsättning för en långsiktig stabilisering av prisutvecklingen och för attuppnå en jämn uthållig tillväxt. Vidsidan av dessa åtgärder genomförde regeringen en synnerligen omfattandearbetsmarknads- och industripolitisk satsning i syfte att mildra FiU 1978/79:40 8 Därigenom förhindrades en mycket kraftig ökning av arbetslöshetensamtidigt som strukturomvandlingen styrdes in i socialt acceptabla banor. Dettamåste gälla också fortsättningsvis. Denekonomiska politikens hittillsvarande framgångar får dock inte undanskymma attvi står inför fiera allvarliga problem. Alltjämt är arbetslösheten för hög ochett stort antal människor befinner sig utanför den reguljära arbetsmarknaden.Särskilt allvarlig är den höga arbetslösheten hos ungdomen. Regeringen hardärför gjort stora insatser för att minska arbetslösheten hos ungdomen. Den harockså sjunkit. Det kommer att krävas stora ansträngningar även i fortsättningenbåde på utbildnings- och arbetsmarknadspolitiken för alt underlätta utträde iyrkeslivet. Efterfråganpå arbetskraft ökar . Antalet kvarstående lediga platser har ökat markant.Den växande obalansen på arbetsmarknaden ställer stora krav påarbetsmarknadspolitiken. Regeringen har också genomfört en betydandeförstärkning av arbetsmarknadspolitiken, bl. a. i syfte alt underlätta för denenskildes frivilliga rörlighet. Kan vi inte lösa dessa problem försvåras enstabilisering av pris- och kostnadsutvecklingen och ett fullt utnyttjande avden produktions- och välfärdspotential som finns i vår ekonomi. Den avregeringen framlagda propositionen om regionalpolitiken syftar till alt skapajämnare utveckling av sysselsättningstillfällen inom landet och motverkakoncentration av näringslivet till vissa områden. Sverigeär ett litet land vars ekonomi i hög grad bygger sitt välstånd påinternationell handel. Därför måste vi successivt anpassa oss till förändringarsom sker i världsekonomin. Fortgående omställningar inom näringslivet blirdärför nödvändiga även . Vi måste utnyttja uppgången i ekonomin attlösa många av de strukturella problem som kommit under krisåren. Enaktiv industripolitik är ett viktigt stöd i denna omställningsprocess. Förskjutningenav tyngdpunkten i den internationella konjunkturen från tillVästeuropa ger draghjälp i konjukturåterhämt-ningen . Detfinns dock många osäkra inslag i den internationella konjunkturbilden särskiltpå lite . De av Iran-krisen utlösta snabba prisstegringarna på oljaökar obalansen i världen mellan starka och svaga ekonomier, mellan rika ochfattiga länder. Detta ökar osäkerheten om den långsiktiga globala ekonomiskatillväxten. Den snabbare uppgången i de internationella priserna gör detsvårare att hålla nere inflationstakten. Jag bedömer dock förutsättningarna föratt hålla inflationstakten under de som stipuleras i löneavtalet fram tilloktober som goda. Prisutvecklingen gerstöd för den uppfattningen. Föratt hålla uppe den ekonomiska aktiviteten har det varit nödvändigt att föra enrelativt expansiv finanspolitik. Stora satsningar har gjorts inom industri- ocharbetsmarknadspolitiken. Betydande insatser har också gjorts för attupprätthålla de inkomstsvaga gruppernas och pensionärernas standard. Trotsstor återhållsamhet i statens egen konsumtion har därför FiU 1978/79:40 9 belastningenpå statsbudgeten blivit stor. Trotsden snabba ökningen av statsutgifterna har det varit angeläget att iaktta storåterhållsamhet med statliga skattehöjningar. Borttagande av den allmännaarbetsgivaravgiften har stärkt konkurrenskraften och underlättatavtalsrörelserna. Härtill har också indexregleringen av den statligainkomstskatten och sänkningen av marginalskatten bidragit. En långsam höjningav det totala skatteuttaget i förening med den långsamma tillväxten iskatteunderiaget är huvudförklaringen till att statens inkomster utvecklatssvagt. Tillsammans med den snabba utgiftsökningen har detta medfört kraftigtökade budgetunderskott. Föratt få ett rimligt perspektiv på budgetunderskottet bör man dock se till denkonsoliderade sektorns totala finansiella sparandeunderskott. Detta beräknasuppgå till av BNP 1979, vilket sett i ett internationellt perspektiv inteär någon exceptionellt hög siffra. För1979 anser jag att det nu redovisade budgetunderskottet är rimligt med hänsyntill det alltjämt låga kapacitetsutnyttjandet i ekonomin. Finanspolitiken gerdärigenom det stöd till den positiva utvecklingen i svensk ekonomi som jagredovisat i det föregående. är dock, som jag närmare redogör för i detreviderade budgetförslaget, de stora budgetunderskotten inte acceptabla. Någonmer väsentlig förbättring i budgetbalansen kommer heller inte automatiskt tillstånd även när ekonomin uppnått fullt kapacitetsutnyttjande. Detkommer därför att ställas krav på en mycket stark återhållsamhet med framtidautgiftsbeslut. förutser jag också, när ekonomin når ett bättrekapacitetsutnyttjande, att skattehöjningar behövs. De förslag till sänkning avmarginalskatterna och den kommunala skatteutjämningen som jag framlagt iproposition till vårrriksdagen måste finansieras. Därutöver kommer sannoliktatt krävas ytterligare inkomstförstärkningar för att uppnå den reala utvecklingav den privata konsumtionen som är förenlig med jämvikt i ekonomin. a. till den osäkerhet om den internationella konjunkturutvecklingen sområder anser jag dock att beslut om omfattningen och formerna för skatteuttagetbör fattas . Ensänkning av marginalskatterna framstår som den mest angelägnaskattereformen. De höga marginalskatterna leder till allvarliga snedvridningarinom ekonomin. De påverkar människors villighet att ta på sig de krävandeuppgifter som behövs för hela ekonomins utveckling. De försvårar ocksåmöjligheterna att uppnå en rimlig löneutveckling. Långtidsutredningenvisar att utrymmet för privata konsumtionens tillväxt blir mycket begränsatunder kommande år. Även den offentliga konsumtionens tillväxt måste begränsas.De ökande resurserna måste i betydande utsträckning användas för att öka denindustriella basen och till en neddragning av bytesbalansunderskottet. Detta kräver en starktillväxt i exportindustrin. FiU 1978/79:40 10 konkurrenskraftfår därför inte äventyras. Avgörande för den svenska ekonomins utveckling pålängre sikt blir om vi lyckas att inom ramen för ansvarsfulla avtal garanteralöntagarna en real standardökning med en nödvändig finanspolitiskåtstramning. Alla parter i samhället bör ha ett starkt intresse i att medverkatill en rimlig lösning. Detär ofrånkomligt att stora budgetunderskott som varit nödvändiga för att hållauppe den ekonomiska aktiviteten i ekonomin leder till en betydandeökning i likviditeten i ekonomin. Detta kan när ekonomin åter närmar sig fulltkapacitetsutnyttjande under loppet av 1980 öka risken för en inflationistiskutveckling. Det ankommer i första hand på finanspolitiken att åstadkomma denåtstramning i ekonomin som kan bli nödvändig. Ökade ansträngningar måste dockgöras för att successivt minska likviditetstillväxten i ekonomin. Jag hartidigare redovisat förslag i detta syfte. Denekonomiska politiken under 1977-1979 har fört svensk ekonomi en god bit på vägut ur krisen. Denna målmedvetna politik måste fortsätta om vi skall lösa deproblem som jag angett. Målen är full sysselsättning, god ekonomisk tillväxt,rimlig prisstabilitet, jämvikt i bytesbalansen, rättvis inkomstfördelning ochregional balans. Detär min övertygelse att en god ekonomisk tillväxt är en nödvändig förutsättningför att möta önskemålen om fortsatt välståndsutveckling, utbyggnad av detsociala trygghetssystemet, barnomsorgen och äldrevården. I ett samhälle medstigande materiell standard ställer människorna krav på ökad livskvalitet i vidmening som inte enbart kan formuleras i ekonomiska termer. Ofta nog handlar detemellertid om önskemål och krav som har ekonomiska konsekvenser, t. ex. kortarearbetstid, bättre arbetsmiljöer, förbättrad offentlig verksamhet osv. För att kunnamöta dessa och andra berättigade krav på ett mänskligare samhälle krävsekonomiska resurser och en ekonomi i balans. Genom solidariska insatser kan vilångsiktigt uppnå dessa mål och därigenom lägga grunden för ett bättresamhälle." 1 motionen 2688 av m. fl. (m) anses1979 ha förutsättningar att bli ett relativt gott år för svensk ekonomi, tackvare de åtgärder som den borgeriiga trepartiregeringen vidtog och1978. Stora krav kommer enligt motionärerna emellertid att ställas på politikenför att denna gynnsamma utveckling skall kunna fortsätta. Moderatasamlingspartiet har i motionen 1978/79; 1108 redovisat sin syn på denekonomiska utvecklingen . Där instämde man i stort i den bedömningav de ekonomiska utsikterna som gjordes i årets finansplan. Denprognos för utvecklingen , som regeringen nu redovisar i denreviderade finansplanen, skiljer sig föga från bedömningen i finansplanen.Bruttonationalprodukten beräknas öka med 5,1 96. Det är enproduktionsuppgång som saknar motsvarighet , FiU 1978/79:40 11 konstaterasdet i motionen. Tillföljd av den gynnsamma produktionsutvecklingen kommer enligt bedömningarna iden reviderade finansplanen också läget på arbetsmarknaden att fortsätta attförbättras. En ökning av industrisysselsättningen beräknas ske under loppet avåret. Arbetslösheten kommer att fortsätta att sjunka och detta ger utrymme fören reducering av antalet personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Motionärerna erinrar om att man i tidigare motioner understrukit nödvändighetenav en ökad röriighet på arbetsmarknaden mellan företag och branscher. En sådanökad rörlighet är en förutsättning för att den förutsatta ekonomiska tillväxtenskall utan uppkomsten av flaskhalsar i produktionen. Motionärerna villmot denna bakgrund starkt understryka vad som sägs i den revideradefinansplanen om vikten av att föra över personer som är sysselsatta genomolika arbetsmarknadspolitiska åtgärder till den reguljära arbetsmarknaden.Detta kan nödvändiggöra en striktare tillämpning av gällande regler för rätttill arbetslöshetsersättning och en omsorgsfullare prövning av utbildningsbehovetvid uttagning till AMS-kurser, heter det i motionen. Denkommunala konsumtionsökningen beräknas i den reviderade finansplanen till 3,996 mot 3,5 96 i finansplanen. Enligt motionärernas bedömning är dennautveckling oacceptabel. Enligt den överenskommelse, som regeringen i juni 1978träffade med , skulle den kommunalakonsumtionsökningen begränsas till 3 96 . Denuppbromsning av ökningstakten som regeringen och kommunförbunden varit ense omhar uppenbarligen inte fatt något genomslag i kommunernas ochlandstingskommunernas budgetarbete. Enligt motionärernas bedömning är riskenöverhängande att den erforderiiga uppbromsningen av den kommunalautgiftsexpansionen inte heller kommer tillstånd . Genom den ipropositionen 95 föreslagna reformeringen av det kommunalaskatteutjämningssystemet kommer kommunerna atttillföras skatteutjämningsbidrag som i genomsnitt motsvarar ikommunal utdebitering.