bet · G201FiU10 · 1978-12-31 00:00:00 — Skattebortfall 850 milj. kr. En viss marginalskattelättnadgenomförs fr. o. m. 1979 inom en ram av ca 1 100 milj. kr. Det extra skatteavdraget förpensionärer höjs så att folkpensionärer med låga inkomster slipper skatt ävenunder . Skatteavdraget förunderhållsbidrag till icke hemmavarande barn höjs från . En höjning av hushållens reala disponibla inkomstermed kan enligt föredraganden väntas leda till en ungefär lika stor ökningi den privata konsumtionen. Enligt föredragandens uppfattning finns det nämligenanledning att tro på en ungefär oförändrad sparkvot hos hushållen även omprognoser av detta slag alltid måste förses med reservationer. I och för sigkan en lugnare prisutveckling och ett förbättrat arbetsmarknadsläge leda tillett något sänkt sparande. finns det faktorer som talar för atthushållssparandet hålls uppe nivå. Sparkvoten har trendmässigtstigit . Konsumenterna har anpassat sig till en lägre utgiftsnivå.Erfarenhetsmässigt kan man räkna med att en relativt hög andel av en ickeförväntad inkomstökning sparas. Vidare kommer det nya statliga skattesparandetatt bidra till att hålla uppe hushållssparandet. Ettytterligare motiv för en viss stimulans är enligt föredraganden att det ärangeläget att löntagarna, när läget i ekonomin förbättras, får en positivreallöneutveckling efter skatt. Det kan också verksamt bidra till ett nyttförsiktigt och ansvarsfullt löneavtal för åren efter 1979. Detidigare beslutade höjningarna av socialförsäkringsavgifterna för barnomsorgoch sjukförsäkring gäller fr. o. m. Den sammanlagdatimkostnaden beräknas av därvid stiga med . Genomdet dämpade löneavtalet och den relativt snabba produktivitetsökning somfrigörandet av produktivitetsreserven medför antas kostnaden per produceradenhet stiga något långsammare i än i konkurrentländerna. Sverigesrelativa konkurrenskraft fortsätter att förbättras. Underuppsvingsfasen i konjunkturcykeln måste särskilt den utlands-konkurrerandesektorns resursbehov prioriteras. FiU1978/79:10 13 därförenligt föredraganden inriktas på stark återhållsamhet med utgifterna. De storabudgetunderskotten har varit nödvändiga för att hålla uppeaktiviteten i ekonomin. Resursutnyttjandet är alltjämt jämförelsevis lågt. Itakt med att kapacitetsutnyttjandet förbättras uppkommer emellertid ett kravpå att finanspolitiken anpassas därtill. Budgetpolitikenmedför också en stark likviditetsökning vilken i ett senare skede avuppsvingsfasen skulle kunna utlösa efterfrågeökningar som går utöver detsamhällsekonomiska utrymmet och som kan minska motståndskraften mot pris- ochlönehöjningar. Den reala likviditeten i samhällsekonomin ligger dock enligtföredraganden alltjämt på en mycket låg nivå. I takt med att den normaliserasmåste emellertid också kreditpolitiken anpassas härtill genom att föra överlikvida medel till den långa kapitalmarknaden. Regeringensmål är att ytterligare öka bostadsbyggandet . I syfte att stärkabostadsefterfrågan och förhindra att alltför kraftiga hyreshöjningar äventyrarprisstabiliseringsmålet 1979 kommer regeringen att lägga förslag till riksdagenom statliga lån till underhållskostnader för lägenheter färdigställda underperioden 19651975. Arbetsmarknadslägetär alltjämt allvarligt, framhåller föredraganden. Ökningen av arbetslöshetenunder 1978 är särskilt påtaglig för ungdomar . De åtgärder somföreslås i propositionen syftar till att öka kapacitetsutnyttjandet i densvenska ekonomin och därmed snabbare få till stånd en förbättradsysselsättning. Regeringen kommer också i fortsättningen dessutom att användaden aktiva arbetsmarknadspolitikens alla medel för att hålla tillbakaarbetslösheten. Särskilda åtgärder sätts in mot ungdomsarbetslösheten. Isärskild bilaga till propositionen framläggs förslag omarbetsniarknadspolitiska åtgärder inom en ram om ca . Underuppsvingsfasen ställs arbetsmarknadspolitiken inför nya krav. Stora insatsermåste enligt föredraganden göras bl. a. för att underlätta en större rörlighetunder socialt acceptabla former. I den ovan nämnda bilagan ingår förslag omutbyggnad av åtgärder som underlättar rörlighet. Närkapacitetsutnyttjandet i industrin stiger och företagens finansiella ställningförbättrats kan man enligt föredraganden räkna med kraftig återhämtning avindustriinvesteringarna. Detta torde dock inte inträffa förrän underåteranpassningsperiodens senare skede. För att i möjligaste mån tidigareläggainvesteringar till uppsvingsfasens första skede läggs i bilaga tillpropositionen fram förslag om investeringsstimulerande åtgärder. De innebär ihuvudsak en förlängning av det generella frisläppet av investeringsfondernasamt förlängning av det särskilda investeringsavdraget på och detstatliga investeringsbidraget på för maskininvesteringar. Det föreslåsockså att ett nytt 10-pro- FiU 1978/79:10 14 centigtinvesteringsavdrag införs för byggnadsinvesteringar, som igångsätts före den30 . Industrinsfinansiella ställning har allvarligt försvagats . Det ärenhgt föredraganden nödvändigt att solidlteten i företagen ökar för att göradem mer motståndskraftiga mot framtida påfrestningar. Det är därför angelägetatt företagen kan utnyttja ett förbättrat konjunkturläge till att ökanyemissionsverksamheten. För att stimulera denna föreslås en höjning av det s.k. Annell-avdraget. Därigenom minskas skillnaden i de avkastningskrav sommåste ställas på eget kapital i förhållande till upplånat kapital. Deföreslagna åtgärderna i kombination med andra antaganden om hushållens sparkvotoch utrikeshandelns utveckling m. m. ger sammantaget en något annorlunda bildav ekonomins utveckling än den beskrivit i sinhöstrapport. Dennågot högre privata konsumtionen och den antagna försämringen i bytesförhållandetleder till ett underskott i bytesbalansen på . Detta ärca 500 milj. kr. mer än beräknat. Industriproduktionen som innevarande år förutses ökamed beräknas komma att öka med bortemot , vilket är drygt enprocentenhet mer än vad antagit. Genom en snabbareuppgång i industriproduktionen ökar även produktiviteten inom industrin någotsnabbare eller med . MotiveringtiU motionerna väckta med anledning av propositionen I motionen 88 (m) instämmer motionärerna i stortsett i den bedömning av ekonomiska läge som görs i propositionen 50och i prognosen avseende utvecklingen . Motionärernaerinrar om att den bedömning av den svenska ekonomins utsikter inför detkommande året som kan göras är väsentligt ljusare än vad som varit falletunder de . Man konstaterar att det föreligger vissa skillnadermellan och regeringens bedömningar. a. harregeringen gjort en något mer optimistisk bedömning av exportutsikterna änkonjunkturinstitutet. Trots den importstimulerande effekten av föreslagnakonsumtionsstödjande åtgärder kommer man fram till i stort sett sammaöverskott i handelsbalansen. Motionärerna är benägna att instämma iregeringens bedömning. prognoser avseende handelsbalansen hargenomgående underskattat effekten av försämringar resp. förbättringar avSveriges relativa kostnadsläge. Denförväntade uppgången i den svenska ekonomin sammanhänger delvis med enförbättring av den internationella konjunkturen. FiU 1978/79:10 15 sentligdel är den emellertid ett resultat av de ekonomisk-politiska stabiliseringsåtgärdersom den borgerliga trepartiregeringen vidtog i syfte att åstadkomma en sådanförbättring. Densvenska ekonomins svårigheter är emellertid långt ifrån ur världen.Näringslivet kommer framöver att brottas med allvarligastrukturproblem. Jämvikten i bytesbalansen är ännu inte återställd även om denhar förbättrats. Utrymmet för ökad privat konsumtion är och kommer underbetydande tid framöver att vara begränsat. Enhgtmotionäremas uppfattning måste i det rådande ekonomiska läget den ekonomiskapolitiken i första hand syfta till att möjliggöra en fortsattförbättring av den svenska industrins internationella konkurrensläge genom attstimulera till produktivitetsförbättringar och till att den outnyttjadeproduktionskapaciteten tas till vara samt genom att kostnadsutvecklingen ävenfortsättningsvis hålls tillbaka; garantera den dämpning avinflationstakten som redan åstadkommits och motverka prisstegringsimpulser isamband med en förbättring av konjunkturläget; medverka till en ökadsysselsättning i första hand inom industrin samt till en ökadarbetsmarknadspolitisk rörlighet mellan företag och branscher med överskottresp. brist på arbetskraft; stimulera till en ökadinvesteringsaktivitet inom näringslivet på såväl längre som kortare sikt samt stimulera till arbete,initiativ och företagande. räknar i sin höstrapport meden uppgång i den privata konsumtionen på . Om så blev falletskulle detta innebära att den privata konsumtionen , 1978och 1979 ökar med sammanlagt . I kalkyl ligger ettantagande om en minskad sparkvot . Inomden borgerliga trepartiregeringen gjordes enligt motionärerna bedömningen atttill följd av den stabilisering av den svenska ekonomin som åstadkommits, detvar möjligt att låta den privata konsumtionen öka . Den nyaregeringen har gjort samma bedömning och framhåller i propositionen att enmindre ökning än skulle innebära en risk för att resurserna inomhemmamarknadsindustrin och den privata tjänstesektorn skulle minska allt förmycket, vUket skulle leda till flaskhalsproblem längre fram när den privatakonsumtionen åter expanderade. Motionärerna delar denna uppfattning. Maninstämmer också i att det finns anledning att tro på en ungefär oförändradsparkvot hos hushållen jämfört med innevarande år. a. gör avtrepartiregeringen vidtagna åtgärder för att stimulera hushållssparandet ensådan utveckling sannolik. Liksom regeringen gör man mot denna bakgrundbedömningen att hushållens reala köpkraft bör FiU 1978/79:10 16 för att det uppställda konsumtionsmåletskall kunna realiseras. En viss beredskap att sätta in ytterligaresparstimulerande åtgärder bör emellertid upprätthållas för den händelse attnågon mer markant nedgång i sparkvoten skulle ske. Detär enligt motionärernas uppfattning beklagligt att regeringen inte velat läggafram ett förslag om att arbetsgivaravgifterna inte skall höjas från den 1januari 1979. En sådan åtgärd skulle verka befrämjande på såvälsysselsättningen som på produktion och export. Genom uteblivna prishöjningarskulle den också ha givit en stimulans åt den privata konsumtionen avstorleksordningen 700900 milj. kr., dvs. av ungefär samma storleksordning sommotsvaras av den föreslagna höjningen av den särskilda skattereduktionen. Genomregeringens avvisande hållning i detta hänseende saknas parlamentariska möjligheteratt i genomdriva det förslag som tillsammans med andra åtgärderskulle ge den samhällsekonomiskt mest gynnsamma effekten i nuvarande ekonomiskaläge, anför motionärerna. Motionärernastöder under nu angivna förutsättningar i huvudsak de förslag som lagts fram ipropositionen 50 avseende höjda barnbidrag inom den avregeringen föreslagna ramen men barnfamiljer med tre barn eller fler bör gesett särskilt flerbarnsbi-drag, åtgärder för att stiniuleranäringslivets investeringar samt ytterligarearbetsmarknadspolitiska satsningar; dock bör en översyn ske av tillämpningen avtrygghetslagstiftningen och de arbetsmarknadspolitiska stödinsatserna. Behovet av arbetsmarknadspolitiska insatser hadeenligt motionärerna kunnat minskas om det ekonomisk-politiska åtgärdspaketetfått en något annan inriktning. Man har emellertid inget emot att medlen ställstill arbetsmarknadsmyndigheternas förfogande. Man vill dock starkt understrykanödvändigheten av att de arbetsmarknadspolitiska insatserna inte leder till enlåsning av arbetskraften. Det är desto viktigare i en situation då en ökning avefterfrågan på arbetskraft redan nu gör sig gällande och kan komma attytterligare öka inom en överskådlig framtid. De arbetsmarknadspolitiskainsatserna måste underlätta en rörlighet mellan företag och branscher. I annatfall är risken stör för att en uppgång i den svenska konjunkturen snabbt ledertill uppkomsten av flaskhalsproblem med ty följande inflationsrisker. Påskattepolitikens område stöder motionärerna vidare förslagen avseende en höjning av den särskildaskattereduktionen, en höjning av det extraskatteavdraget för pensionärer samt , en höjning av avdraget förunderhållsbidrag till icke hemmavarande barn. FiU 1978/79:10 17 Däremot föreslår motionärerna vissa ytterligarenedjusteringar av marginalskatterna i inkomstlägen mellan 74 700 och 90 900 kr.i syfte att eliminera de orimligt stora språng i marginalskatteskalan somannars uppkommer. Vidare föreslås att fattar beslut om ettmarginalskattetak vid att gälla från och med . Motionärernaslår fast att i ett längre perspektiv de orimligt höga marginalskatternasinkomstlägen måste bringas ned. I normala inkomstlägen bör de inteöverstiga . Det föreslagna marginalskattetaket bör nedjusterastill . I motionen 94 (c) finner motionärerna den merpositiva bild av svensk ekonomi som kan registreras vara glädjande.Problemen är emellertid inte övervunna med detta. Det vore ödesdigert försvensk ekonomi om denna situation togs till intäkt för en överstimulans. Enekonomisk politik som skulle leda till en inflationistisk utveckling under 1979skulle rycka undan en viktig del av grunden för avtalsrörelsen, sägermotionärerna. Därmed skulle också den ekonomiska stabiliseringspolitikenäventyras. Myckettyder enligt motionärerna på att konjunkturuppgången i i-ländema förstärkts mera än vad soin tidigare kunde förutses. Deekonomiska stimulanser som satts in i "har en sådan omfattningatt efterfrågan påtagligt håller på att förbättras. Denna utveckling tordeenligt motionärerna förstärkas . Därigenom skapas förutsättningar fören betydande exportökning för den svenska ekonomin. Den stegrade ekonomiskaaktiviteten leder också sannolikt till en ökad investeringsbenägenhet hosindustrin i våra avnämarländer. Detta medför speciella fördelar för ettnäringsliv med branschsammansättning. Den amerikanska ekonomins utvecklingär emellertid, särskilt på lite , mera osäker. Den totalaefterfrågebilden kan därför tyngas av en nedgång av tillväxten i . Ovisshetenpå lite gör det nödvändigt att helt och hållet utnyttjamöjhghcterna att förbättra utrikeshandeln och sannolikt också 1980.Vi måste, anför motionärerna, försöka förhindra att vi går in i en nylågkonjunktur med ett för lågt sparande och ökande kostnader för utlandsupplåningen.Under 1979 kommer enbart räntekostnaden till utlandet på utlandsskulden attuppgå till ca . per yrkesverksam svensk. Vimåste använda det.nuvarande läget för att få en av exportmöjligheternastimulerad tillväxt av svenskt näringsliv. Men det är lika viktigt att också haen utvecklad produktion för hemmamarknad, som kan konkurrera med importen.Efter 1980 kan det visa sig mycket svårt att återvinna vad vi förlörafimarknadsandelar på exportmarknaderna, anför motionärerna, som menar attansträngningarna måste sättas in . 2 1978/79. 5 saml Nr 10 FiU 1978/79:10 18 Det finns enligt motionärerna en överkapacitet inomdet svenska näringslivet i form av outnyttjad arbetskraft och outnyttjatrealkapital. Hur stor skillnaden är mellan faktisk och möjlig produktion kandiskuteras, inte minst med tanke på effekten av den långa tid resurserna inteutnyttjats fullt ut. Trepartiregeringen framhöll i olika sammanhang att vid enkonjunkturuppgång kan efterfrågan delvis gälla andra sektorer än däröverkapaciteten finns. Dessa omständigheter kräver särskilt stor försiktighetvid bedömningen av hur stark ökning av totalefterfrågan den svenska ekonomin påkort sikt kan bära utan negativa effekter på prisutveckling och bytesbalans. Flertaletav de förslag som läggs fram i propositionen är sådana, om vilka enighet råddei trepartiregeringen, konstateras det i motionen. Redan dessa åtgärder ger enbetydande stimulans av efterfrågan. Upp-bromsningen i prisutvecklingen hargivit bättre realt innehåll i lönekuverten vid slut än vadarbetsmarknadsparterna hade anledning att räkna med. Detökade konsumtionsutrymme som står till förfogande bör enligt motionärernaanvändas för de sämst ställda. Höjningen av skattereduktionen med , avbarnbidraget med , av det extra avdraget för pensionärer med . ochav avdraget för underhållsbidrag med . har denna inriktning. Densammantagna konsumtionsutvecklingen, offentlig och privat, får inte bli så storatt övergripande balansmål äventyras, understryker motionärerna. Hushållskonsumtionenberor av utvecklingen av realinkomst och sparande, konstaterar motionärerna.Konjunkturinstitutet har beräknat att hushållskonsumtionen skulle öka med 22,1979. Man har då räknat med att realinkomsten skulle öka med en procent ochatt sparkvoten skulle minska med en procent. Sparbenägenheten är svår attförutse. Bedömningen grundar sig på att man erfarenhetsmässigt vet att sparbenägenhetenminskar då osäkerhetsfaktorerna i konsumenternas ekonomiska situationreduceras. Det är visserligen sant att man kunnat iakttaga en uppåtriktadtrend i hushållssparandet , men det är inte detta, utansannolikheten för ett (ev. tillfälligt) bakslag som är av betydelseför bedömningen av efterfrågeutveck-lingen . Utövervad trepartiregeringen, enligt motionärerna, var enig om föreslås ipropositionen en ytterligare stimulans om . tUl vissa hushållgenom marginalskattesänkningar. Med sparantagande skulledetta kunna föra upp ökningen av hushålls-efterfrågan till eller däröverunder 1979. Osäkerheten i fråga om den offentliga konsumtionens utveckling ochriskerna med att i detta konjunkturläge införa en stimulansåtgärd av permanentkaraktär manar emellertid till största försiktighet. FiU 1978/79:10 19 De centrala målen för den ekonomiska politiken äroch måste vara full sysselsättning, rimlig prisstabilitet, ekonomisk tillväxt,rättvis inkomstfördelning, regional balans och jämvikt i bytesbalansen, anförmotionärerna. Vi har nått en förbättrad prisstabilitet, industriproduktionenhar åter börjat öka och bytesbalansen har förbättrats även om mycket återståratt hämta hem där. Den övergripande målsättningen måste vara att på lång ochkort sikt hävda sysselsättningen. Närdet gäller målsättningarna rättvis inkomstfördelning och regional balans harenligt motionärerna regeringens proposition ett sådant innehåll att den direktmotverkar båda dessa målsättningar. Exempel på detta är att justeringen av denstatliga skatteskalan ger O kr. vid taxerad inkomst under ca 47 000 kr.och därefter en stigande skala så att vid taxerad inkomst om ca . ochdäröver erhålles en skattesänkning om . Närdet gäller möjHgheterna att hävda målsättningen om regional balans ärerfarenheterna från tidigare att när den ekonomiska aktiviteten i samhälletstiger då ökar också koncentrationstendenserna. Det är således särskilt viktigtatt i den förväntade konjunktursituationen ta allvarligt på möjligheterna atthävda den regionalpolitiska målsättningen. Regeringen uttalar enligtmotionärerna en motsatt ambition. Man talar om behovet av ökaderörlighetsstimulerande åtgärder. Motionärernaanser att utan en aktiv och förstärkt regionalpolitik, där de industripolitiskasatsningarna ses som en central och offensiv del, finns en påtaglig risk attkonjunkturuppgången går de arbetslösa i stora delar av landet förbi. Därmedskulle heller inte sysselsättningsmålsättningen förverkligas. a. i dettaregionalpolitiska perspektiv förutsätter man att investeringsfonderna fårutnyttjas för investeringar även om lokaliseringsmedel utgår. Först härigenomskulle investering > fonderna på allvar kunna bli ett viktigtregionalpolitiskt medel. Motionärerna stryker i fråga om skattepolitikenunder att en förutsättning för att parterna på arbetsmarknaden vid sin senastelöneuppgörelse kunde sluta ett tvåårigt avtal var att man genomindexregleringen av den statliga skatteskalan hade en mera långsiktigskattepolitisk bas att stå på. Det faktum att man kunde sluta ett tvåårigtavtal har visat att indexregleringen redan varit framgångsrik. Detta avtalinnebär också att indexregleringen numera måste betraktas som en etablerad delav det svenska skattesystemet. Skattepolitikensgrundläggande syfte måste enligt motionärerna vara att skaffa resurser attfinansiera den offentliga verksamheten på ett för-delningspoUtiskt riktigtsätt. Vi står inför en situation där de största anspråken riktas mot denkommunala sektorn. För att tillgodose behoven inom åldringsvård,långtidssjukvård och barnomsorg erfordras betydande resurstillskott bara föratt förverkliga redan gjorda åtaganden. Motionärerna vill för sin delunderstryka att marginalskatterna utgör ett FiU 1978/79:10 20 problemsom bör lösas. De måste angripas i ett större sammanhang och då skall reformenfinansieras. Om man, som regeringen föreslår, vill lånefinansiera enmarginalskattesänkning måste den ske i sitt rätta konjunktursammanhang. Genomen sänkning av kommunalskatten sänker man också marginalskatten. Satsar mandessutom, som motionärerna förordar, på en skatteutjämning sänksmarginalskatten mest i de kommuner där den är högst. Löneuppgörelsernahar gjorts med utgångspunkt från en reellt sett känd skatteskala.Indexregleringen är en förutsättning härvidlag. Syftet med inflationsskyddet äratt möjliggöra längre avtalsperioder och därmed ökad stabilitet. Syftet, varinte, anför motionärerna, att inflationsskyddet skulle vara en grund förframtida sänkningar av marginalskatten. Motionärernaerinrar om att den kommunalekonomiska utredningen har lämnat ett förslag omväsentligt utökad skatteutjämning. Detta skulle skapa ökad rättvisamellan olika kommuner när det gäller att finansiera de angelägnautbyggnadsområdena och också innebära en rejäl förbättring för de lägstainkomsttagarna. Om man permanent lägger beslag på utrymmet för en sådan reformhar man också motverkat dessa syften. Enligt motionäremas mening bör riksdagendärför redan i detta sammanhang begära att regeringen under innevaranderiksmöte presenterar förslag i huvudsak enligt kommunalekonomiska utredningensförslag och inom ramen för vad som är samhällsekonomiskt lämphgt. Närdet gäller det kommande årsskiftet bör man enligt motionärerna vara försiktigatt göra förändringar av skattesystemet för att få bättre förutsättningar förett rejält skattebeslut . Detta kan nämligen avvägas mot lönerörelsenoch skall också kunna kombineras ined ett familjepolitiskt reformarbete därinkluderande av vårdnadsbidraget är en viktig del. Man bör då också sikta tillvissa förenklingar och kompletteringar när det gäller företagsbeskattningen.Det är i detta sammanhang som också den kommunalekonomiska situationen kommerin på ett naturligt sätt. I motionen 96 (apk) konstateras att den arbetandebefolkningen i har fått vidkännas kännbarareallönesänkningar. Inriktningen av den ekonomiska politiken har varit attstrama åt de svenska konsumenternas köpkraft och därmed sänka deras levnadsnivå.Siffrorna för sänkning av den privata konsumtionen och real-inkomstutvecklingeni nationalräkenskapema tar emellertid inte hänsyn till att det inom de svenskahushållen också skett en kraftig inkomstfördelning som gynnathöginkomstgrupper och hårdast drabbat vanliga löntagare, barnfamiljer ochlåginkomsttagare. Bland annat momsjusteringen och devalveringarna har slagitpå detta sätt. FiU 1978/79:10 21 Regeringen säger , refererar motionärerna, ämnar stimulera konsumtionen för att uppnå en ökning av den privatakonsumtionen . Drygt hälften av denna uppgång tillfallerredan beslutade åtgärder och det avgörande bidraget till stimulansen av denprivata konsumtionen faller inom det skattepolitiska området. De beslut somredan är fattade, indexreglering av de statliga inkomstskatteskalorna samt deförslag till åtgärder som presenteras i propositionen, innebär till sinkaraktär att stimulansen till stor del hänfaller till hög-inkomstgrupperna. Deåtgärder som föreslås i skattepolitiken driver ett redan orättfärdigtskattesystem i allt mera reaktionära banor. Investeringsstruktureni den svenska industrin uppvisar allt tydligare tecken på att nyinvesteringarnai blir mycket små. Den huvudsakliga delen hänfaller åtrationaliseringsinvesteringar och reinvestering-ar, anför motionärerna.Nyinvesteringar inom svenska transnationella koncerner faller i stället inomutlandsverksamheten.