bet · G201JoU30 · 1978-12-31 00:00:00 — a. för bostadsuppvärmning. Det gäller då främst de "sortiment"som inte finner rationell användning, dvs. i första hand virkesavfall ochklenvirke/sly. Av värde alt uppmärksamma i energisammanhang är vidare att närahälften av skogsindustrins stora energiförbrukning hämtas från den skogligaråvaran. Även i den förut berörda motionen 2281 riktas uppmärksamheten påskogens användning som energikälla. Deallmänna synpunkter som redovisas i motionerna 2274 och 2275 synes i avseendepå skogspolitikens mål i huvudsak överenssämma med vad som häruiinnan anförts ipropositionen. Somdär redovisas bedrivs skogsbruket i vårt land under vitt skildaförutsättningar. En hög målsättning för skogspolitiken skulle därför i vissafall kunna fordra åtgärder som inte är förenliga med den enskilde skogsägarenskrav på lönsamhet. Givetvis får kraven inte drivas för långt. De måste alltidvara rimliga. När samhället ställer upp krav på skogsproduktionen måste desålunda anpassas både till de biologiska förhållandena och lill allmänna ochenskilda intressen. Detta betonas också av jordbruksministern. Utskottet får idel följande tillfälle att återkomma till denna fråga vid behandlingen avskogspolitikens medel. 1samband med alt f;istställde nya riktlinjer förJordbrukspolitiken framhölls intresset av att tillvarata de fördelar frånbrukarsynpunktsom kombinationen Jord/skog erbjuder. De synpunkter som framförsi förevarande proposition om skogsbrukets betydelse från bl. a.regionalpolitisk synpunkt står enligt utskottets uppfattning i god överensstämmelsemed nyssnäinnda riksdagsuttalande. Även om man ej direkt från skogspoliiisksynpunkt särskilt kan framhålla samspelet med Jordbruket är det givetvis så attkombinationen Jord/skog i stora delar av landet kommer att spela en väsentligroll i den framtida skogspolitiken. Utskottetfinner för sin del ingen anledning till erinran mol Jordbruksministernsförslag i vad avser fastställandet av målet för skogspolitiken. Vad imoiionerna 2274 och 2275 häruiinnan anförts angående riktlinjerna för politikensynes mot bakgrund av vad utskottet i del föregående anfört inte påkalla någonytterligare åtgärd från sida. Detta gäller enligt utskottets meningockså det allmänt hållna yrkande om inriktningen av skogspolitiken, som försfram i motionen 2281 (yrkandet 15). Frågan om skogen somenergikälla har berörts av skogsutredning. JoU 1978/79:30 22 Utredningenerinrar om (s. 99) att frågan om odling av särskilda s. k. energiskogaraktualiserats. Vissa av de marker som utredningen anser böra utnyttjas försedvanlig skogsproduktion har sagts vara av intresse även för produktion avenergiskogar. Det gäller vissa myrmarker och definitivt nedlagdajordbruksmarker. Hurstora arealer det skulle kunna bli fråga om är enligtutredningen omöjligt alt nu bedöma. För detta fordras bl. a. att praktiskaförsök har gjorts i tillräcklig skala. Utredningen är angelägen att framhållaatt om energiskogsprodukiion över huvud taget skulle bli praktiskt möjlig måsteutnyttjande av mark för detta ändamål bli föremål för en övergripande avvägningmellan olika intressen. Hithörandefrågor har även behandlats i prop. 1978/79:115 om riktlinjer förenergipolitiken. Som av sagda proposition framgår torde odling av energiskog omden skall lämna något väsentligt bidrag till landets energiförsörjning krävaavsevärda arealer. 1 första hand torde nedlagd Jordbruksmark och liknande kommai fråga. Liksom när det gäller utvinning av torv för energiändamål torde dockanspråk komma att riktas också mot landets våtmarker. Riskerfinns för att en monokultur som energiskog skulle bli angripen av parasiter, gnagare,buskbetande djur m. m. och dessutom medverka till en ökning av dessa djurarter.Vidare kan gödsling och användning av kemiska bekämpningsmedel, om sådanametoder tillgrips för all förbättra produktionsutfallet, ge upphov tillnegativa miljöeffekter. har i sitt remissyttrande betänkande fäst stort avseende vid denna fråga. 1978/79:115 erinras om att riskerna för skador vid skogsarbete är Stora.Hur stora dessa risker skulle bli vid avverkning av inlensivodlad energiskog ärinte klarlagt. Om denna avverkning kommer all ske med helt mekaniserade metoderär det troligt att skaderisken blir mindre än vid konventionellt skogsarbete.Praktisk erfarenhet saknas emellertid av energiskogar, varför ytterligareundersökningar erfordras för en bedömning av yrkesriskerna. Somframhålls i prop. 1978/79:115 är energiskogsodlingens totala miljöpåverkan fn. inte är tillräckligt känd. Energiskog kan emellertid komma att geviktiga bidrag till den svenska energiförsörjningen. Direkt åtkomlig frånteknisk synpunkt är redan nu bl. a. skogsenergi i form av träd och delar aviräd som ej tillgodogörs av industrin. Det är enligt utskottets meningangeläget med ett brett upplagt forsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverksamhetrörande konsekvenserna av nyttjande av energiskog i stor skala förenergiändamål. Arbete med dessa frågor pågår f. n. inom ramen förenergiforskningsprogrammet. Därigenom ges undertag för framlida beslut omsatsning i stor skala. Motbakgrund av vad nu anförts och med hänsynjämväl till vad utskottet i detföregående anfört finner utskottet motionen 2275 inte påkalla någon riksdagensytterligare åtgärd i förevarande del. JoU 1978/79:30 23 , som enligt sina direktiv haft altredovisa alternativa skogsproduktionsprogram, har redovisat tre sådana programsom i huvudsak innebär följande. Programmenomfattar en och syftar till en uppskattning av den högsta möjligalångsiktiga avverkhingsnivån efter under de förutsättningar somgäller för resp. program. Avverkningsnivån under 1970-talei har bedömts lill 75milj. Alternativ1 beskriver ett skogsbruk liknande det som har bedrivits under de senastedecennierna. Det innebär dock en bättre beslåndsanläggning och mer omfattandebortröjning av lövsly än f n. och kan beräknas ge ungskogar av den kvalitet somvi har . Alternativ2 beskriver ett skogsbruk med betydligt högre ambitionsnivå än . Iförhållande till alternativ 1 förutsätts en förbättrad beståndsanläggning ochviss användning av förädlat skogsfrö. Alternativ3 slutligen avser enligt utredningen alt beskriva ett skogsbruk där sådanarestriktioner har genomförts för användning av kemiska bekämpningsmedel,gödsling och dikning som har aktualiserats i den allmänna debatten de senasteåren. Föregendel anser Jordbruksministern i likhet med flera remissinstanseratt det inte ärmeningsfullt att lägga fast ett närmare preciserat långsiktigtskogsproduktionsprogram för det svenska skogsbruket. I det långa perspektiv dethär är fråga om får handlingslinjerna inte låsas. Valet av åtgärder ochformerna för deras genomförande måste fortlöpande omprövas och anpassas lillutvecklingen. Utskottetansluter sig till jordbruksministerns här redovisade synpunkter. Jordbruksministernanger under förevarande avsnitt vissa riktlinjer för utvecklingen. a. att skogsindustrins nuvarande råvarubehov inte kan fa styraskogsproduktionens långsiktiga inriktning. I stället bör den direktråvaruförbrukande skogsindustrins kapacitet efter hand anpassas lill denråvarulillförsel som är möjlig inom ramen för den fastlagda skogspolitiken. Påkort sikt är del emellertid av flera skäl omöjligt att bortse frånskogsindustrins behov. Huvudskälet härtill är att en drastisk nedskärning avinduslrikapaciteten skulle ge oacceptabla konsekvenser för sysselsättningen.Utgångspunkten bör därför vara att söka åstadkomma en skogsproduktion som geråtminstone den virkesmängd som utredningen redovisar i sitt alternativ 1. Detskulle innebära dels all avverkningen skulle kunna ligga på en nivå som ärtillräcklig för ett normalt kapacitetsutnyttjande i skogsindustrin, dels att enavverkning av denna storieksordning skulle kunna bedrivas långsiktigt. Vad nusagts om skogsproduktionens inriktning skall inte uppfattas som en definitivlåsning lill en viss nivå. Enligt propositionen måste strävan givelvis vara enökad produktion i den mån det är möjligt och lämpligt med hänsyn lill andraviktiga samhällsmål. JoU 1978/79:30 24 Utskottet finner ingen anledning till erinran motvad Jordbruksministern sålundaanför. Även om inget av de detaljerade programsom utredningen har redovisat bör antas som långsikiigi program for skogsbruketär de som också framhålls i propositionen av stort värde som allmänutgångspunkt för bedömningar av olika frågor på det skogspoliiiska området. Somanförs i propositionen fordras för att åstadkomma den skogsproduktion som nyssförordals avsevärt bättre anläggning av ny skog. Omsorgsfull plantering,noggrann markberedning och användning av högklassigt skogsodlingsmaterial geri allmänhet avsevärt bättre nya skogsbestånd än dem som har åstadkommits undersenare år och medverkar också till minskning av insektsskadorna. Enligtjordbruksministerns mening måste strävan vara att helt komma ifrån sådanakemiska bekämpningsmedel som medför risk för skador på människor eller i miljön.F. n. pågår etl större forskningsprojekt som bl. a. går ut på att finnaacceptabla metoder för bekämpning av snylbaggen. Innan delta är slutfört fårandra åtgärder av t. ex. den art .som nämnts tillgripas.Jordbruksministern utgår från att problemen kommer att kunna lösas utan enåtergång till DDT-haltiga preparat. Utskottetvill erinra om au hanteringen av kemiska bekämpningsmedel regleras ilagstiftningen om hälso- och miljöfarliga varor Jämtetillämpnings-författningar. Enligt där gällande bestämmelser åvilar delregeringen eller, efter regeringens bestämmande, produktkonlrollnämnden altnärmare avgöra hithörande frågor. Det kan nämnas att produktkonlrollnämndennyligen registrerat nya bekämpningsmedel som kan komma att intaDDT-prepara-tens roll i insektsbekämpningen. Medlenhar s. k. pyretroider som verksamma ämnen. Dessa har gentemot DDT bl. a. denfördelen att de bryts ned i naturen förhållandevis snabbt. En nackdel med denya medlen äran de inte bara angriper snytbaggar utan även nyttiga insektersåsom spindeldjur m. m. De nya ämnena är också giftiga för fisk och andravaltendjur och får därför inte komma ut i vattendrag. Enligt vad som upplystsär emellertid avsikten all medlen skall användas vid plantskolor och liknandeanläggningar där plantorna skall doppas i bekämpningsmedlet innan de förs ut iskogsområdena för plantering. Utskottet, som anser det värdefullt att fortsattaansträngningar görs för att finna mera acceptabla metoder förinsektsbekämpningen inom skogsbruket, utgår från att man från deproduktkontrollerande organens sida tillseratt hanteringen av de angivnamedlen kommer att ske så att i det föregående angivna negativa effekter kanundvikas. Molbakgrund av vad nu anförts finner sig utskottet inte böra förorda någon ytteriigareriksdagens åtgärd med anledning av det i motionen 1467 framförda yrkandet omatt DDT åter skall få användas som skydd för skogsplantor mol snytbaggar. Enligtmotionen 2281 bör i förevarande sammanhang uttala all denövergripande produktionsinriktningen skall vara barrträdsvirke av hög kvalitet. JoU 1978/79:30 25 Utskottet har i det föregående anslutit sig tillJordbruksministerns synpunkt att något närmare preciserat långsiktigtskogsproduktionsprogram för det svenska skogsbruket inte bör fastläggas. Påkort sikt bör dock utgångspunkten för produktionsinriktningen som nämntsvara alt söka åstadkomma en skogsproduktion som åtminstone ger den virkesmängdsom motsvarar skogsutredningens alternativ I. Allernalivel avser ett skogsbrukliknande dagens men förutsätter bl. a. en bättre beslåndsanläggning och meromfattande bortröjning av lövsly än f. n. De nya bestånd som anläggs förutsättsfå i genomsnitt samma kvalitet som de nuvarande ungskogarna. Alltjämt kommerproduktionen av barrlrädsvirke all ulgöra den helt övervägande delen avverksamhelen. Enligt skogsulredningen syftar bl. a. de gallringshuggningar somförutsätts i lorevarande alternativ till att främja en hög produktion avbarrsågtimmer. När det gäller trädslagssammansättningen anserJordbruksministern all man bör behålla den volymandel lövträd som vi nu har.Utskottet delar denna uppfattning. Vaduiskoitet nu har sagt om skogsproduktionens inriktning skall som framgår av detföregående inte uppfattas som en definitiv låsning till en viss nivå. Givetvismåste som i propositionen anförs strävan vara en ökad produktion i den mån delär möjligt och lämpligt med hänsyn till andra viktiga samhällsmål. Syftetmed förevarande yrkande i motionen 2281 är enligt utskottets mening i principtillgodosett genom regeringens förslag. Något särskilt uttalande av del slagsom föreslås i motionen finner uiskoitet därför inte erforderligt. Motionen böri lorevarande del kunna anses besvarad med vad utskottet anfört. 1skogsutredningens skogsproduktionsprogram föreslås en rätt omfattandeplantering av den kanadensiska conlortalallen i norra . Contortaiallenbedöms kunna ge en betydligt högre volymproduktion än vår inhemska tall. Dennabedömning grundar sig på några få äldre försök och (orsök som är anlagda undersenare år. F. n. bedriver slorskogsbruket i norra en förhållandevisomfattande plantering av contortatall. Flera remissinstanser varnar för all införafrämmande trädslag. Främst hänvisar man lill risken för framtida bakslag i formav insekts- och svampangrepp. Några remissinstanser grundar sin negativainställning på uppgifter om conlortatallens mindre lämpliga kvalitet som råvaraför sågverksindustrin. För egen del anser jordbruksministern rent allmänt bör vara försiktig med att införa främmande trädslag. a. behövsytterligare forskning och försök innan ett mer omfattande införande avfrämmande trädslag kan rekommenderas. I delta sammanhang nämns alljordbruksministern har för avsikt alt föreslå att skall gesmöjligheter att begränsa användningen av främmande trädslag. Det framhålls attvi i första hand bör satsa på våra inhemska arter och därvid ta lill vara demöjligheter som skogslrädsförädlingen har visat sig kunna ge. En fortsattsatsning på förädling är enligi propositionen därför angelägen. JoU 1978/79:30 26 Frågan om conlortatallens utnyttjande inom detsvenska skogsbruket tas upp i motionerna 2278 och 2281. 1motionen 2278 framhålls att motionärerna i fråga om alt begränsa användningenav främmande trädslag inte har någon annan bedöinning än jordbruksministern.Motionärerna anser dock att propositionen inte ger tillräcklig vägledning förden bedömning som skall göra av hithörande frågor. Motionärernaföreslår för sin del att ullalar, att contortaiallen tills vidare ihuvudsak bör planteras i svårföryngrade områden. Enligt motionärernas meningbör plantering av ifrågavarande trädslag tillåtas i läiiföryngrade områdenendast i den utsträckning som kan vara nödvändig for att man skall erhållaerfarenheter från försök och forskning. Av motionen synes framgå att man inteavser svårföryngrad skog i skogsvårdslagens mening utan med uttrycketsvårföryngrad närmast avser mark där med hittillsvarande metoder visat sigsvårt alt åstadkomma en tillfredsställande skogsföryngring. Imotionen 2281 krävs etl generellt förbud mol inplantering av contortatall ochandra främmande trädslag i avvaktan på en av fastlagd politik förskogsindustrins inriktning. Dispens bör enligt motionärernas mening kunnautfärdas av , dock endast i sådana områden där det är svårtatt åstadkomma nöjaktiga föryngringar med inhemska trädslag. Utskottetdelar den i propositionen och motionerna uttryckta uppfattningen allförsiktighet rent allmänt bör iakttas när det gäller att införa främmandeträdslag. I likhet med jordbruksministern anser utskottet alt yiterligareforskning och försök behövs innan ett mer omfattande införande av främmandeträdslag kan rekommenderas. Vad nu anförts gäller givelvis bl. a. den i delföregående berörda contortatallen. Av propositionen framgår inte vilkenomfattning man tänkt sig t. v. kunna acceptera nii; del gäller inplantering avconlorta. Enligt det mest inlensivp, . ;» skogsutredningensskogsproduktionsprogram, alternativet 2. ''öruisattes contortatall planterad iNorrland och nordvästra ! i en omfattning som innebar att 10 96 avskogsmarksarealen i de nämnda områdena skulle vara bevuxen med conioriatallefter 50 är och med 14 96 . Mol bakgrund av del mera nyanseradeskogsbruksallernativ som regerigen förordat och som utskottet i del föregåendetillstyrkt, förutsätter utskottet att vid sin bedömning avhithörande frågor måste utgå från en betydligt mera begränsad niålsäiiningiförevarande avseende, lanslutning bl. a. till de synpunkter som anförts imoiionerna 2278 och 2281 vill uiskoitet för sin del framhålla att mycket talartor all inplantering av contortatall l. v. framför allt bör koncentreras lillområden där det är svårt alt med inhemska trädslag åstadkomma entillfredsställande föryngring. Alt gå så långt som lill att förorda eii temporärtförbud mol fortsatt inplantering av contortatall finner utskottet intemotiverat. BelräfTandemetoderna för att reglera trädslagssammansältningen anför Jordbruksministern auhans allmänna inställning självklart är den att JoU 1978/79:30 27 användningenav herbicider och andra ketniska medel bör begränsas så långi som möjligt.Genom noggrann planering och genom att åtgärder sälls in i lid ärjordbruksministern övertygad om att detta är möjligt. Han är dock medveten omall kemiska medel inte f n. kan undvaras helt. 1 propositionen erinras om attden moderna och skärpta lagstiftning vi har på området utgår från all skador påmänniskor eller i miljön genom kemiska medel skall motverkas så långt som detär möjligt. Vad nu sagts om användning av kemiska medel vid röjning gällerockså hyggesrensning. Utskottetfinner ingen anledning till erinran mot vad Jordbruksministern anförtbeträffande användningen av kemiska medel inom skogsbruket. Detia innebär bl.a. att utskottet avstyrker de förslag om förbud eller andra detaljingripandenmot sådan användning, som förs fram i motionen 2281 och den väckta motionen 1469. Som tidigare framhållits reglerasanvändningen av kemiska bekämpningsmedel inom ramen för den särskildalagstiftningen om hälso- och miljöfarliga varor. Denna lagstiftning bygger påprincipen att huvudansvaret för avgörandet av hithörande frågor tillagts ettsärskilt statligt organ, nämligen produktkonlrollnämnden. Kommunerna fungerargenom sina hälsovårdsnämnder som lokala tillsynsmyndigheter som har attövervaka att lagen om hälso- och miljöfariiga varor och med stöd av lagenutfärdade föreskrifter följs. Att som i angivna motioner föreslås tillhälsovårdsnämnderna överföra rätten att självständigt besluta om användningenav bekämpningsmedel varom nu är fråga skulle kräva en helt annorlunda uppbyggdlagstiftning. Ett genomförande av förslaget skulle kräva resurser av en heltannan storleksordning än kommunerna f n. har till sitt förfogande. Förutom denkostnadsfördyring som kommunerna skulle komma att vidkännas vid en ändradbeslutsordning må nämnas de olägenheter som olika regler inom skilda kommunerskulle komma att innebära för det praktiska skogsbruket. Kravpå åtgärder i syfte all minska användningen av kemiska bekämpningsmedel inomskogsbruket har förts fram också i motionen 807, vari hemställs att riksdagenhos regeringen hemställer om förslag innebärande au bespruining från luften medkemiska preparat avsedda att döda viss vegetation kan upphöra. Utskottetvill erinra om att frågan om förbud mot spridning av fenoxisyror från luftentidigare upprepade gånger behandlats av , . Utskottetfår beträffande den närmare innebörden av tidigareställningstaganden i ämnet hänvisa lill de redogörelser för hithörande frågorsom utskottet lämnade när ämnet senast var föremål för behandling(JoU 1976/77:31). Iöverensstämmelse med de uttalanden som gjort i hithörande frågor harman från regeringens och produktkonlrollnämndens sida successivt vidtagit enrad åtgärder i syfte att göra kontrollen över hanteringen av nu ifrågavarandeämnen allt effektivare från hälso- och miljöskyddssynpunkt.Informationsskyldigheten beträffande planerade flygbesprutningar har kraf- JoU 1978/79:30 28 tigtutvidgats och hanleringsföreskrifterna har skärpts. a. infördesår enbestämmelse i kungörelsen (1973:334) om hälso- och miljöfarliga varor,innebärande att medel, som innehåller ämnet 2,4,5 - triklorfenoxiättiksyra(2,4,5-T) samt derivat eller saller därav inte längre får användas sombekämpningsmedel. I betänkandet 1976/77:31 framhöll utskottet bl. a. altanvändningen av andra fenoxisyror som bekäinpningsmedel än dem soin senastberörts självfallet även i forlsätiningen måste ske under iakllagande av allamöjliga försiktighetsmått. Incidenter som inträffat vid spridning avbekämpningsmedel frän luften syntes enligt utskottet motivera en skärptuppmärksamhet härvidlag från tillsynsorganens sida. Somframgår av vad utskottet anfört har informationsskyldigheten beträffandeplanerade flygbesprutningar utvidgats betydligt . Enligtkungörelsen (1973:334) gäller sålunda att den för vars räkning spridning avbekämpningsmedel skall ske över område där allmänheten far fritt färdas, bl. a.skall underrätta hälsovårdsnämnden härom. I motionen 2278 foreslås att dennainformationsskyldighet utvidgas till alt gälla obligatoriskt samråd mellanskogsägaren och berörd kommun. Utskottethar i det föregående vänt sig mol etl förslag att till kommunerna skulleöverföras de beslutsfunktioner, som f n. i princip åvilar produktkonlrollnämnden.1 sin egenskap av lokala tillsynsorgan torde emellertid hälsovårdsnämnderna havunnit åtskillig erfarenhet av hithörande frågor, något som bör kunna utnyttjasäven av skogsbrukets företrädare vid den närmare utformningen av planeradebekämpningsåtgärder. Etl samrådsförfarande skulle ulan tvivel här kunna varaen lämplig form for alt åstadkomma detta. Nuvarande regler om skyldighet att iförekommande fall underrätta bl. a. hälsovårdnämnd om planerad spridning avbekämpningsmedel har också tillkommit för all möjliggöra sådant samråd. Iåtskilliga fall torde också resonemang i hithörande frågor mellan skogsbruketsföreträdare och den kommunala hälsovårdsmyndigheten lett till att man kunnatkomma överens om åtgärder, som varit ägnade att så långt möjligt tillgodosesåväl skogsbrukets som allmänt miljövårdande synpunkter. Naturligtvis är detönskvärt alt alla möjligheter tas tillvara alt göra samrådsförfarandet såeffektivt som möjligt. Ett direkt inskrivande av samrådsskyldigheten i berördalillämp-ningsförtällningar har självfallet betydelse härvidlag. Utskottet villerinra om alt regeringen enligt gällande produkikonlrollagstiftning harvittgående befogenheteratt besluta i dessa frågor. Att ulan närmareöverväganden fatta beslut om att tillägga de kommunala myndigheterna befogenhetall på salt i motionen 2278 antyds i förekomande fall bestämma om alternativaröjnings-metoder finner utskottet inte vare sig möjligt eller tillrådligt.Emellertid finns det enligt utskottets mening skäl att frän regeringens ochberörda myndigheters sida ägna hithörande frågor forisatl uppmärksamhet.Uiskoitet anser för sin del au förutsättningarna för och konsekvenserna av enutvidgning av hälsovårdsnämndernas uppgifter i enlighet med i motionen 2278framlagt förslag bör utredas så an resultatet av övervägandena kan redovisas JoU 1978/79:30 29 förriksdagen redan i början av /80. Utskottetföreslår att som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört med anledning av förevarande yrkanden i motionerna 807 och 2278. Utskottetvill i detta sammanhang avslutningsvis erinra om all harbefogenheter alt föreskriva att inom visst område anmälan för samråd alllidskall göras i fråga om särskilda slag av arbetsförelag. Enligtpropositionen har jordbruksministern för avsikt att föreslå regeringen alt engenerell skyldighet införs att via skogvårdsstyrelsen till anmälaen planerad våimarksdikning för samråd enligt naturvårdslagen.Jordbruksministern framhåller att han för egen del anser det värdefullt omskogsproduktionen kan ökas genom dikning. Det måste emellertid vara ettväsentligt krav att naturvårdens intressen därvid inte åsidosätts. Genom detplanerade anmälningsförfarande! kan våimarksinvenieringen fullföljas samtidigtsom naturvårdens intressen beaktas.