bet · G201SoU28 · 1978-12-31 00:00:00 — Utskottetvill i detta sammanhang erinra om all det statsbidragssystem som riksdagenfattade beslut om 1976 är avsett alt ge kommunerna ekonomiska möjligheter attgenomföra utbyggnaden av barnomsorgen. Systemet utformades på grundval avöverenskommelsen med . Beträffande del närmareinnehållet i bidragsreglerna hänvisar utskottet lill sitt betänkande SoU1978/79:1 och till budgetpropositionen (bil. 8 s. 60). Trots altkostnadsfördelningen mellan stat och kommun för barnomsorgen väsentligtförbättrats från synpunkt genom de nya stalsbidragsreglerna kvarstårstora nettokostnader för kommunerna. Frågan om vilka konsekvenser delta kanmedföra för bidrag lill kommunerna får prövas i första hand i samband med denkommande riksdagsbehandlingen av den framlagda propositionen 1978/79:95om den kommunala ekonomin. I detta sammanhang bör erinras om att statsbidragen- som enligt beslul 1976 skall anpassas med hänsyn tilllöneutvecklingen för anställda i offentlig tjänst-för 1979 fastställtstill . per plats för daghem och . per plats för fritidshem. Även grundbeloppen förfamiljedaghemsverk-samhelen har räknats upp (SFS 1979:136). Efter årets utgångskall en slutavräkning ske. Utskottet avstyrker motionen 1978/79:797 såvittdäri föreslås etl återinförande av anordningsbidraget på barnomsorgsområdei ochen omkonslruklion av driftbidragel (yrkandena 5 och 6). 1 den del sistnämndayrkande avser en ökning av driftbidragel då extra personella insatser sätts invill utskottet hänvisa till att ulskollet i följande avsnitt behandlar fråganom bidrag lill kvalitelshöjande insatser inom barnomsorgen. Utskottet återkommerockså till förslag om förändringar i statsbidragsreglerna i förenklande syftem. Iflera motioner - motionen 1978/79:516 (yrkandet 1) av m. (s),motionen 1978/79:797(yrkandet 4)och motionen 1978/79:1259(yrkandel 4delvis) av m. fl. (c) - las upp frågan om den andra etappenav barnomsorgsulbyggnaden, dvs. utbyggnaden under senare delen av den år 1976fastställda tioårsperioden, vid vars slut målet full behovsläckning skalluppnås. Enligt vad utskottetinhämtat och i överensstämmelse med vad som anförs SoU 1978/79:28 12 ibudgetpropositionen (bil. 8 s. 60) har regeringen för avsikt all la uppöveriäggningar med om ett nytt uibyggnadsprogram förbarnomsorgen för perioden . Utskottet vill med anledning avmotionerna för sin del framhålla vikten av att dessa överiäggningar drivs medsådan intensitet att möjligt och i vart fall under nästariksmöte får möjlighet alt ta ställning till ett uibyggnadsprogram som täckerden senare delen av tioårsperioden. Vid överläggningarna måste såväl frågan omutbyggnaden av daghem och fritidshem som frågan om utbyggnaden avfamiljedaghemmen ingående diskuteras. Med hänsyn till vad som anförs i motionen1978/79:1259 framstår det som naturtigt all även kommunernas möjligheter att startaöppna förskolor diskuteras eftersom sådana förskolor kan ha stor betydelse somstimulans för verksamheten i familjedaghem och för barn som vårdas hemma. Förinvandrarbarn som är en särskilt utsatt grupp fyller denna verksamhet ett stortbehov (se bl. a. SoU 1978/79:1 och nedan under D 4). Vid överiäggningarna tordedel också finnas anledning alt -sedan tagit ställning lill förslageni propositionen 1978/79:95 om den kommunala ekonomin - diskutera huruvida någraförändringar i fråga om de specialdeslinerade statsbidragen påbarnomsorgsområdet behöver ske. Frågor som har betydelse för kommunernasutbyggnadsplanering bör las upp vid överiäggningarna. Vissa sådana frågor, bl.a. på utbildningssidan berörs i motionerna. Utskottet vill slutligen framhållaall det arbete som utförs av den ovan angivna planeringsgruppen torde kunna bliav betydelse för de enskilda kommunemas planering för full behovsläckning påbarnomsorgsområdet. Med hänsyn till det anförda gör utskottet den bedömningenatt del inte är erforderiigl med någon åtgärd med anledning av dehär aktuella motionsyrkandena (motionen 1978/79:516 yrkandet 1, motionen 1978/79:797 yrkandet 4 och motionen 1978/79:1259 yrkandet 4 delvis). Kvalitetskrav, statsbidragsfrågor m. m. somen utbyggnad av samhällets barnomsorg pågår, görs fortlöpande insatser bådefrån statens och kommunernas sida i syfte att barnomsorgen skall ha en godkvalitet. En del av de statliga insatserna består i alt medel anvisas förfortbildning av barnomsorgspersonalen. har planerande ochövergripande uppgifter. Fortbildningen sker även i samverkan med kommunerna ochpersonalorganisationerna. Liksom för innevarande budgetår beräknas förändamålet i budgetpropositionen 2 milj. kr. för /80. Utskottethar inle något alt erinra mot att angivna belopp anvisas för fortbildning avpersonalen. Med hänsyn till den vikt utskottet tillmäter insatser för att lahand om invandrarbarnen i vårt land (se nedan under D 3) förutsätter utskottetatt vid utnyttjandet av medlen särskilt beaktar alt del finnsbefogade anspråk på utbildning rörande invandrarbarns behov. Med det anfördafår motionen 1978/79:2143 av m. fl. (c) anses besvarad imotsvarande del (yrkandet 5). I motionen 1978/79:516(yrkandet 2) av m. fl. (s) framställs krav SoU 1978/79:28 13 somsyftar till en kvalitativ förstärkning av barnomsorgen. Motionärerna vill att50 milj. kr. under nästa budgetår skall ställas till socialstyrelsensförfogande för särskilda insatser för förskolan. Medlen bör användas förpersonalförstärkningar vid i första hand daghem där särskilda problem gör siggällande. Medlen bör också kunna användas för en ökad integrering av handikappadebarn i förskolan. Därvid bör barnantalet i grupperna kunna minskas ellerpersonalstyrkan ökas för alt man skall klara det merarbete som handikappet kanleda lill. Motionärerna menar att kommunernas möjligheter att göra erforderiigainsatser för barn som tillfälligt eller under längre lid kräver speciellt stödoch stimulans varierar och att möjligheterna i vissa fall är begränsade. Enligtmotionärerna bör se lill att bidrag inte utgår för normalainsatser, som kommunerna med hänsyn lill gällande rekommendationer förförskolans arbete själva bör stå för. Kommunerna bör också svara förkostnaderna för viss, mindre del av de extra personalinsatserna. Motionsyrkandethar i huvudsak samma innehåll som yrkanden som behandlats av utskottet de tvåsenaste åren. I sina av godkända belänkanden (SoU 1976/77:25 s. 13och 1977/78:25 s. 15) har socialutskottet anfört att det framstår somsjälvklart alt vid den kommande prövningen av bl. a. frågan om personaltätheteni förskolan man inle bara skall beakta tillgängliga personalresurser utan ävende ekonomiska förutsättningarna för kommunerna alt driva verksamheten med enpersonaltäthet som står i relation lill de faktiska behoven både förverksamheten i allmänhet och i fall då det finns barn med särskilda behov.Vidare har utskottet framhållit att gällande statsbidragsbeslämmelser ärutformade så, att kommunerna har möjlighet att med bibehållande av detstatsbidrag som utgår för viss daghemsgrupp minska antalet barn i gruppen (seSoU 1976/77:25 s. 13). Bestämmelserna har utformats med beaktande av bl. a.omständigheter som åberopas av motionärerna. Utskottet har också framhållit attbifall till motionsyrkandet skulle kräva administrativa insatser av betydandemått, i vart fall om man ville tillämpa principen att medlen skulle tilldelasde kommuner där insatsema bäst behövs. På grund av det anförda har utskottetinte kunnat biträda motionsförslaget under de föregående åren. mening har någon omständighet inte inträffat som utgör skäl för ettändrat ställningstagande i frågan. Utskottet kan därför inte biträdamotionsförslaget. Vid detta ställningstagande beaktar också utskottet alt, somnärmare redovisas i det följande, en promemoria rörande bl. a. vissakvalitetsfrågor inom barnomsorgen, som utarbetas inom ,kommer att läggas fram . Inomramen förde regler som finns i barnomsorgslagen och med stöd därav utfärdadebestämmelser har kommunerna stor frihet såväl då det gäller den yttre och inreorganisationen av barnomsorgsverksamhet som i fråga om verksamhetens innehåll.I praktiken finns del också stora skillnader mellan olika kommuner, exempelvisdå det gäller frågor om avvägningen mellan antalet daghemsplatser och antaletplatser i familjedaghem eller beträffande 1** 1978/79. SoU 1978/79:28 14 institutionsslortekoch lokalmässig förläggning av institutionerna. Som utskottet framhållit i ettlidigare under avgivet belänkande (SoU 1978/79:1) anser utskottet delväsentligtall kommunerna även får behålla en stor självständighet påförevarande område. måste framhållas att kommunernas frihet då delgäller organisationen av barnomsorgen i viss utsträckning i praktiken begränsasframförallt genom de regler som uppställs för statsbidragsgivningen. Här börockså tilläggas att vad som sagts om kommunemas frihet på förevarande områdeinle står i motsättning till det förhållandel att del är önskvärt att socialstyrelsengenom en bred informalion stöder kommuner som önskar vägledning för organisationenm. m. av barnomsorgsverksamhelen. Debestämmelser som uppställs för statsbidragsgivningen på barnomsorgsområdei hari vissa fall av kommunerna upplevts som alltför delaljarlade och ägnade altvara lill för en snabb utbyggnad av barnomsorgen. måsteframhållas att starka krav från olika håll -bl. a. motionsvägen i -framkommit av innehåll att i vissa avseenden nya eller mer skärpta normer förverksamheten skall införas. Bl.a. mot den angivna bakgrunden har inom regeringens kansliskett en översyn av principerna för statsbidragsgivningen lill daghem m. m.Översynen avser bl. a. i vad mån statsbidragsgivningen bör vara beroende avsärskilda normer för lokalytor och andra faktorer av betydelse förverksamheten. I anslutning lill översynen behandlas även frågan om normer förpersonaltäthet och gruppstorlek i förskolan. Även frågan om särskildabehörighetsbestämmelser för personalen i förskolan kommer alt belysas. Härbör också nämnas alt stalskonlrollkommillén avgelt delbetänkandetIII (Ds Kn 1978:3) Ökat kommunall ansvar för barnomsorgen. I belänkandetföreslås vissa förändringar i del statliga tillsynssyslemet och presenteras eltprincipförslag till en förenklad statsbidragsgivning. I den i dagarnaframlagda propositionen 1978/79:111 om åtgärder mot krångel och onödigbyråkrati m. m. läggs på grundval av utredningens betänkande fram förslag omändring i livsmedelslagen som innebär att kök i mindre förskolor skall lasundan från lagens tillämpning. Här bör också nämnas alt i propositionenföreslås även den ändringen alt statsbidrag lill daghem skall beräknas pågrundval av antalet heltidsbarn i samtliga daghemsavdelningar i kommunen ochinle som f n. på grundval av antalet sådana barn i varje avdelning. Deförslag som slalskontrollkommitlén lagt fram övervägs vid det översynsarbetesom enligt del sagda pågår inom . Översynen väntas leda tillalt det kommer all läggas fram en promemoria, som skallremissbehandlas innan den blir föremål för regeringens ställningstagande. Medhänsyn till det anförda anser utskottet att någon åtgärd inle ärpåkallad med anledning av följande motioner, i vilka tas upp vissa SoU 1978/79:28 15 kvalitets-och statsbidragsfrågor, nämligen motionen 1978/79:797 (yrkandet 7 såvitt avser13 § barnomsorgslagen) av m. fl. (vpk), motionen 1978/79:1257(yrkandet 2) av m.fl. (m), motionen 1978/ 79:1259 (yrkandet 4delvis) av m.fl. (c), motionen 1978/79:1262 av . (s), motionen 1978/79:1639 (yrkandet 2) av m. fl. (vpk),motionen 1978/79:1818 av () och () och motionen1978/79:2117(delvis)av () och (). Utskottetlar här också upp lill behandling vad som anförs i två av de nämnda motionerna,1978/79:1259 (yrkandet 4 delvis) och 1978/79:2117 (delvis) av innebörd att manbör sträva efter en ökad flexibilitet då del gäller olika former av barnomsorg.Således bör bl. a. mindre daghem av typ kvarters- eller lägenhetsdaghemanordnas. Vidare bör del s. k, trefamiljesys-temel tillämpas i ökadutsträckning. föregående har utskottet framhållit att kommunerna f n. har och ävenframdeles bör ha stor frihet att organisera barnomsorgen. a. gäller dettavalet av stortek på institutionerna. Utskottet har i sitt betänkande SoU1978/79:1 relativt utföriigl berört frågan om anläggningarnas sloriek. Därvidhar utskottet bl. a. hänvisat till skriften Om förskolan (ansernr 1978:2). Då det gäller dels. k. trefamiljesystemet hänvisar utskottet til)vad utskottet anfört i det nyssnämnda betänkandet (SoU 1978/79:1 s. 18).Utskottet anser del inle erforderligl med något initiativ medanledning av motionsyrkandena. Genomvad utskottet sålunda uttalat tidigare under får även motionen1978/79:364 (delvis) av () och () ansesbesvarad, såvitt däri behandlas viss fråga om statsbidrag för kommunaldagbarnvårdare. Slutligentar utskottet här upp några andra motionsfrågor, som delvis har samband med vadutskottet i detta och nästföregående avsnitt anfört om statsbidrag tillbarnomsorgen. Imotionen 1978/79:1256 av m. fl. (m) vill motionärerna att ävenicke-kommunala förskolor skall inräknas i kommunernas förskoleplaner. Avmotionsmoliveringen framgår alt syftet med yrkandet är alt driftbidrag skallkunna utgå även till kyrkliga förskolor. mening är motionens syfte i allt väsentligt tillgodosett genom destalsbidragsregler som gäller. Det statliga driftbidragel utgår nämligenäven för sådant daghem eller fritidshem som drivs av annan än kommun omdaghemmet eller fritidshemmet ingår i kommunens av fullmäktige antagnabarnomsorgsplan. Bidraget utgår till kommunen, på vilken det ankommer altbesluta om bidrag lill den som driver verksamheten. Utskottet anser med hänsyntill innehållet i den sålunda redovisade bidragsregeln alt någon riksdagensåtgärd med anledning av motionen inte erfordras. I tre motioner,1978/79:364 (delvis), 1978/79:1268 av () och SoU 1978/79:28 16 SveaWiklund (c) och 1978/79:2117 (delvis) berörs statsbidraget till familjedaghem.I förstnämnda motion yrkas alt för driftbidraget skall gälla samma tidsgränsför barns vistelse i daghem och familjedaghem. I motionen 1978/79:2117framhålls att samhället bör vara ekonomiskt neutralt till olika omsorgsformeroch i motionen 1978/79:364 uttalas att del statliga stödet för familjedaghembör ses över så att det inle är förmånligare för kommunerna att bygga daghem. Denuvarande bestämmelserna om statsbidrag till kommunernas familjedaghemsverksamhetutformades i samband med de överiäggningar mellan regeringen ochSvenska kommunförbundet, som låg lill grund för riksdagsbeslutet ombarnomsorgsutbyggnaden. Enligt utskottets mening framstår det därför somnaturiigt att frågan om del är motiverat att ändra bidragskonstruktionen tasupp lill diskussion i samband med de överiäggningar rörande etapp två avutbyggnaden som skall påbörjas mellan regeringen och Svenska kommunförbundet.Motionsyrkandena påkallar inte någon åtgärd. Statsbidragssystemet förbarnomsorgen skall enligt beslut finansieras genom ensocialavgift från arbetsgivarna. Socialavgiften, som inteomfattaregenföretagarna, är förår 1979 fastställd lill av detlöneunderlag som gäller för de allmänna socialförsäkringsav-giflerna. Medhänsyn till utbyggnaden av barnomsorgen har avgiften beräknats successivt ökalill för . I enlighet härmed föreslår regeringen att socialavgiftenhöjs från till av löneunderlaget fr. o. m. den 1 januari 1980.Utskottet biträder förslaget. Vissa frågor om förskolans inre arbete m. m. Iflera motioner tas upp frågor om förskolans inre arbete. I motionen 1978/79:430av () och () vill motionärerna ha ökadinformation och undervisning i hälso- och friskvårdsfrågor inomföräldrautbildning och barnomsorg, I motionen 1978/79:566 av m.fl. (m) vill motionärerna alt regeringen skall vidta åtgärder för atttillgodose barns behov av rytmik och dans inom samhällets barnomsorg. Slutligenbegärs i motionen 1978/79:1255 av m. fl. (m) att förskolansarbetsplan skall ses över i syfte bl. a. att förskolans pedagogiska uppgifterskall klargöras - särskilt den språkliga utvecklingen nämns - och att krav påden psykiska miljön -exempelvis i fråga om ordningsproblemen - skalluppställas. Enligtbarnomsorgslagen (1 §) har samhällets barnomsorg till syfte att i närasamarbete med hemmen främja en allsidig personlighetsutveckling och en gynnsamfysisk och social ulveckling hos barnen. Motsvarande stadgande fanns i dentidigare gällande förskolelagen, som antogs . Vid sistnämnda lagstillkomst uttalade socialutskottet i sitt av godkända betänkande(SoU 1973:30 s. 23) all, inom ramen för de bestämmelser om bl. a.förskoleverksamhetens syfte och organisation, som meddelas i lagen SoU 1978/79:28 17 ellertillämpningsföreskrifter till denna och som får sitt närmare innehåll genom delmaterial som presenterats av barnstugeutredningen och i propositionen 1973:136,kommunerna får stor frihet alt utforma verksamheten. Detta innebär bl. a. altdel överiämnas till kommunerna att själva la ställning till många av de frågorsom aktualiserats av barnstugeulredningen eller under remissbehandlingen avutredningens betänkande. Som en följd härav blir den centralatillsynsmyndighetens vägledande informalion av största betydelse förkommunerna. Del pågår etl fortlöpande arbete inom på enarbetsplan för förskolan (se närmare härom bl.a. SoU 1978/79:1 s. 5). Isamband med förskolereformen 1973 slogs det klart fast att förskolan inte barahar sociala utan även pedagogiska uppgifter. I propositionen 1973:136 (s. 76)uttalade således föredragande statsrådet att frågan inte gäller huruvida barnenskall lära sig någol utan vad de skall lära sig. Såvitt här är av intresseunderströks bl. a. viklen av att förskolan utnyttjas till alt utveckla barnensspråk. Vidare framhölls att drama, musik, rytmik och olika former av fysiskaktivitet är exempel på aktiviteter som på ett naturiigt sätt leder frånindividuell aktivitet till samarbete i grupp och har stor betydelseför utvecklingen av barns kommunikationsförmåga. Det bör i anslutning härtillnämnas dels alt det kommer ut en lemadel i arbetsplanen med titelnSamtal, samvaro, språk, dels alt en sådan temadel om Barn och kultur senarekommer alt ges ut. I detta sammanhang vill utskottet också hänvisa till attriksdagen kommer all behandla prop. 1978/79:143 om barn och kultur(se särskilt avsnittet 6.2.5). Dådet gäller frågan om hälso- och friskvård i barnomsorgen - liksom inomföräldrautbildningen - kan konstateras att frågor av det slag motionärerna imotionen 1978/79:430 tar upp tilldragit sig allt större uppmärksamhetallteftersom vår insikt om frågornas vikt ökal. Utskottet hänvisar i dettahänseende lill sitt avgivna betänkande SoU 1978/79:27 s. 20. a. att en grupp sakkunnigamed uppgift att utarbeta ett undertag för elt långsiktigt åtgärdsprogram, somskall syfta till förbättring av befolkningens kost- och motionsvanor. Utskottetförutsätter att därvid uppmärksammas även den i motionen 1978/79:430 upptagnafrågan. Utskottet vill här också nämna att undertag för upplysningsverksamhetenom kost och fysisk aktivitet under barnaåren har utarbetats av en medicinskexpertgrupp och redovisats i skriften Kost och fysisk aktivitet ibarnaåldern (redovisar nr 33). Imotionen 1978/79:1255 framhålls bl. a. att del i skolans arbetsplan inte finnsnågot ställningstagande till de konflikter som kan uppstå när föräldrarnasvärderingar och ambitioner i vad gäller barnens uppfostran skiljer sig frånpersonalens. Utskottet vill med hänsyn härtill och till vad motionärerna anförom bl. a. ordningsproblemen i förskolan också erinra om att del för någraveckor sedan utkommit en debattskrift. Skolan skall fostra, av arbetsgruppenkring normbildning och normöverföring i skolan. Skriften vänder sig även till SoU 1978/79:28 18 devuxna som arbetar i barnomsorgen. Gruppen har i sitt arbete utgått från degrundläggande och gemensamma värderingar som gäller i vårt demokratiskasamhälle (se även SoU 1978/79:1 s. 18-19). Underhänvisning till del anförda avstyrker utskottet motionerna 1978/ 79:430,1978/79:566 och 1978/79:1255. Slutligenbehandlar ulskollet motionen 1978/79:891 av m. fl. (s).Motionen syftar lill att vi skall få till stånd en bättre kontakt mellan gamlaoch unga. Motionärerna vill all ett försöksprojekt skall genomföras där äldrepersoner besöker förskolor och där berättar för barnen om upplevelser frånäldre tider och hjälper barnen med praktiska ting. Utskottethar tidigare under berört den genom motionen aktualiserade frågan(SoU 1978/79:1 s. 17). Därvid har utskottet erinrat om del kontaktcentrum somden öppna förskolan kan bli för barnfamiljer och andra i bostadsområdet.Utskottet har också uttalat alt det i den vanliga förskolan bör finnas utrymmeför att låta även andra än föräldrar bistå den anställda personalen. Utskottetanser inte alt det är erforderligt att lar något initiativ i frågan. Med hänsyn lill detanförda avstyrks motionen 1978/79:891. 1. beträffande målsättning och uibyggnadsprogram m.m.för barnomsorgen att avslår motionen 1978/79:797 yrkandena 1, 2, 3och 7 delvis samt motionen 1978/79:1639 yrkandet 1, 2. beträffande återinförande av anordningsbidraget påbarnomsorgsområdet och en omkonslruklion av driftbidragel alt avslårmotionen 1978/79:797 yrkandena 5 och 6, 3. beträffande förhandlingar om barnomsorgsulbyggnadensandra etapp m. m. alt avslår motionen 1978/79:516 yrkandet 1,motionen 1978/79:797 yrkandet 4 och motionen 1978/ 79:1259 yrkandet 4 delvis, 4. beträffande anslag lill särskilda insatser förförskolan alt avslår motionen 1978/79:516 yrkandet 2, 5. beträffande vissa kvalitets- och stalsbidragsfrågoralt avslår motionen 1978/79:797 yrkandet 7 delvis, motionen1978/79:1257 yrkandet 2, motionen 1978/79:1259 yrkandet 4 delvis, motionen1978/79:1262, motionen 1978/79:1639 yrkandet 2, motionen 1978/79:1818 ochmotionen 1978/79:2117 delvis, 6. beträffande ökad flexibilitet då del gäller olikaformer av barnomsorg alt avslår motionen 1978/79:1259 yrkandet 4delvis och motionen 1978/79:2117 delvis, 7. beträffande viss fråga om statsbidrag för kommunaldagbarnvårdare att avslår motionen 1978/79:364 i motsva- SoU 1978/79:28 19 8. beträffande inräknande av icke-kommunala förskolori kommunernas förskoleplaner att avslår motionen 1978/79:1256, 9. beträffande statsbidraget till familjedaghem attriksdagen avslår motionen 1978/79:364 delvis, motionen 1978/79:1268 ochmotionen 1978/79:2117 delvis, 10. beträffande socialavgiftens sloriek att riksdagenantar det vid propositionen fogade förslaget lill lag om ändring i lagen(1976:381) om barnomsorg, 11. beträffande förskolans arbetsplan m.m. attriksdagen avslår motionen 1978/79:430, motionen 1978/79:566 och motionen1978/79:1255, 12. beträffande bättre kontakt mellan gamla och ungaatt avslår motionen 1978/79:891, 13. beträffande medelsanvisningen att medbifall till propositionen och med anledning av motionen 1978/79:2143 yrkandet 5lill Bidrag till driften avförskolor och fritidshem för /80anvisar etl förslagsanslag av 2 . Bidrag till hemspråksträning i förskolan. Regeringen har under punkten D 3(s. 67 och 68) föreslagit att godkänna den i propositionen förordadeändringen i grunderna för bidrag lill hemspråkslräning i förskolan samt attlill Bidrag till hemspråkslräning i förskolan för /80 anvisa ettförslagsanslag av . I motionen 1978/79:804 (motivering i motionen1978/79:803) av m. fl. (vpk) hemställs 1. altriksdagen hos regeringen hemställer om förslag lill ändrade bestäm melser för modersmålsträning för invandrarbarn med syfte alt, även då modersmålsträningsgrupp omfattande fyra elever ej kan ordnas, varje elev skall garanteras minst modersmålslräning och alt statsbidrag skall utgå i enlighet med detta, 2. alt uttalar att statsbidrag skall utgåför modersmålsträning för alla åldersgrupper inom förskolan, 3. all hos regeringen hemställer om förslaglill åtgärder för all nå de invandrarbarn som ej finns isamhällets barnomsorg med en regelbunden modersmålslräning, 4. allriksdagen uttalar all invandrarbarnen så långt möjligt bör få gå i enspråkiga grupper i förskolan och upp i mellanstadium och all därvid undervisningen skall bedrivas på elevernas modersmål till och med lågstadiet. SoU 1978/79:28 20