bet · G201FiU35 · 1978-12-31 00:00:00 — Denna reduktion kan lämpligen ske under förevarandeanslag. Utskottet tillstyrker således motionen 1108 yrkandet 3. dels utskottets hemställan bort ha följande lydelse: att med bifall tillmotionen 1978/79: 1108 yrkandet 3 och med avslag på propositionen 1978/79: 100bilaga 11 punkten D 4 till Kompensation till kommuner m. fl. i anledning av1974 års skattereform för /80 anvisar ett förslagsanslag av . Reservation 10 beträffande punkten 1. Bidrag tillkommunala avloppsreningsverk m. m. av () och ()som anser att dels utskottets yttrande bort ha följande lydelse; I samband med att det speciellainvesteringsstöd som kommunerna nu har för uppförande av kommunalaavloppsreningsverk upphör bör medlen överföras till skatteutjämningssystemet.En förskjutning i statsbidragsgivningen från specialdestinerade bidrag tillskatteutjämningsbidrag bör också som KEU 76 konstaterar leda till att ansvaretför prioriteringar mellan olika kommunala verksamheter i ökad grad kommer attåvila de kommunala beslutsinstanserna. En minskad specialdestinerad bidragsgivningbör därmed öka förutsättningarna för att den kommunala servicen anpassas tilllokala förhållanden och prioriteringar. vill framhålla att regeringens förslagtill avveckling av statsbidragen till de kommunala avloppsreningsverken i sinnuvarande generella utformning inte innebär att ambitionsnivån när det gällerde kommunala vattenvårdsfrågorna får sänkas. vill i likhet med chefen förjordbruksdepartementet också peka på de möjligheter som kan finnas att i vissafall finansiera utbyggnad av reningsverk med beredskapsmedel. Med det ovan anförda avstyrker finansutskottet motionerna2351 (c) yrkandet 2 och 2371 (s) yrkandet 4 och tillstyrker de riktlinjer somförordats i propositionen i fråga om det framtida statiiga stödet till kommunalaavloppsanläggningar. dels utskottets hemställan under I bort ha följandelydelse: l.med avslag på motionerna1978/79:2351 yrkandet 2 och 1978/79:2371 yrkandet 4 godkänner de riktiinjer somförordats i propositionen i fråga om det framtida statliga stödet tillkommunala avloppsanläggningar. FiU1978/79: 35 79 1. av () och () som vid Abeträffande redogörelse för kommunalekonomiska konsekvenser av framlagdapropositioner m. m. anför: väcktes en moderatmotion(1975: 682) med krav på att varje proposition som berör kommunernas ekonomiockså skall åtföljas av en redogörelse av de kommunalekonomiska konsekvenserna.Riksdagen beslöt den gången att överlämna motionen till kommunalekonomiskautredningen. Det är mycket glädjande att våra tankegångar som nuupprepas i motionerna 1706 och 2306 yrkande 5 på ett helt annat sätt äntidigare tycks ha vunnit gehör. Då även kravet i motion 2306 om anvisandet avfinansieringsvägar för av beslutade kommunala reformer har fått enrelativt positiv skrivning finner vi inte anledning att reservera oss trots attutskottet rent formellt avslår motionerna. 2. av () och () som vid Ahe-iräffunde lagstiftning om det kommunala skatteuttaget anför: I motion 411 (m) som väcktes underden allmänna motionstiden krävs att en beredning tillsätts med uppdrag attframlägga ett förslag om lagstadgat kommunalt skattetak. Vid behandling av motionen har finansutskottet endastpåtalat de negativa konsekvenserna som ett sådant beslut skulle få för den kommunalasjälvstyrelsen och för samspelet mellan stat och kommun. Vi vill emellertid understryka att föredragande statsråd ipropositionen 1978/79: 95 konstaterar att erfarenheterna av gjordafrivilliga överenskommelser om en dämpad expansionstakt varit någotblandade samt att en lagstiftning om det kommunala skatteuttaget kan komma attfå förnyad aktualitet. Det förhållandet att den kommunala expansionen för 1979synes bli i stället för överenskomna och bara för några månadersedan beräknade 'iVi% understryker enligt vår uppfattning ytterligare detallvarliga i vad som sägs härom i propositionen. FiU 1978/79: 35 80 1978/79: 5 y överpropositionen 1978/79:95 om den kommunala ekonomin jämte motioner har begärt yttrande frånskatteutskottet över propositionen 1978/79: 95 om den kommunala ekonomin jämtemotioner. med anledning av propositionen väckta motionerna torde endast två yrkandenberöra utskottets ämnesområde, nämligen yrkandet 3 i motionen 1978/79: 2351 avAlvar m. fl. (c) och yrkandet 2 i motionen 1978/79: 2373 av LarsWerner m. fl. (vpk). Det förstnämnda yrkandet innehåller en begäran omriksdagsskrivelse angående fortsatt utredning beträffande beskattningen avjuridiska personer medan det senare yrkandet avser en begäran om enparlamentarisk utredning om övergång till en progressiv statskommunalenhetsskatt. Detnämnda yrkandet i motionen 2351 motiveras med att företagsskatteberedningenföreslog en fast enhetlig statsskattesats för juridiska personer och därmedslopande av den kommunala utdebiteringen men att budgetministern med hänvisningtill de komplikationer som redovisas i propositionen anser att förslaget idenna del tills vidare bör lämnas utan ställningstagande. Fråganom de juridiska personernas beskattning inrymmer betydande problem, vilketframgår av såväl kommunalekonomiska utredningens och företagsskatteberedningensslutbetänkanden som de till dessa betänkanden fogade reservationerna. Enighetföreligger i stort sett om att de nu gällande reglerna medför olämpligaeffekter från regionalpolitisk synpunkt, orättvisor kommunerna emellan ochadministrativa problem. De förslag till lösningar som diskuterats erbjuder bådefördelar och nackdelar. Utan att ta ställning till de föreliggande förslagenanser utskottet frågan vara av sådan vikt att den inte bör förbigås vid prövningenav de kommunala beskattningsfrågorna. I enlighet härmed förordar utskottet attfinansutskottet hemställer att frågan om de juridiska personernas beskattningblir föremål för fortsatt utredning. Därmed skulle yrkandet 3 i motionen 2351 ihuvudsak vara tillgodosett. Beträffandeyrkandet 2 i vpk-motionen om utredning rörande en progressiv statskommunalenhetsskatt har utskottet tidigare uttalat att frågor av denna art bör prövas isamband med övriga förslag om beskattningens framtida utformning. Utskottet,som återkommer till denna FiU 1978/79: 35 81 frågavid behandlingen av prop. 1978/79: 160 om fortsatt reformering avinkomstskatten, m. m. jämte motioner, finner att inte bör taställning till denna fråga i förevarande sammanhang utan avstyrker bifall tillyrkandet 2 i motionen 2373. Ifråga om de i propositionen framlagda förslagen inom beskattnings-områdetfinner utskottet att de huvudsakligen berör principfrågor utan omedelbaranknytning till skattelagstiftningen. Utskottet avstår från att i dettasammanhang gå in på frågor om den kommunala beskattningsrätten och vad därmedsammanhänger. I enlighet härmed begränsar utskottet sitt yttrande överpropositionen till förslaget om slopande av statsbidrag till kommunernaskostnader för kommunala taxeringsrevisorer i punkten 2 av bilaga 3, avseendebudgetdepartementets verksamhetsområde. Medel för sådana statsbidrag ärberäknade inom det under åttonde huvudtiteln uppförda förslagsanslagetKostnader för årlig taxering m. m., en anslagspost som regelmässigt hänvisatstill skatteutskottet för beredning. Förslageti propositionen innebär att bidrag inte skall utgå fr. o. m. taxering.Bidrag utgick för /78 med . till åtta kommuner.Slopandet av bidragen innebär inte att kommunerna fråntas dessa medel, utanatt pengarna överförs till det allmänna skatteutjämningssystemet. Möjlighetenatt förordna kommunala taxeringsrevisorer skall kvarstå. Detföreslagna slopandet av statsbidraget för kommunala taxerings-revisorer utgörett led i den avveckling av en detaljreglerad bidragsgivning till kommunernasom kommunalekonomiska utredningen förordat. Då åtgärden inte kan ansesbegränsa kommunernas möjligheter att om de finner det vara av värde ändåförordna egna revisorer, anser skatteutskottet övervägande skäl tala för bifalltill propositionen i denna del. förordar därför attfinansutskottet hemställer att godkänner vad budgetministern förordati fråga om slopande av den särskilda statsbidragsgivningen för kommunalataxeringsrevi- Närvarande:Erik (), andre vice talmannen (), (), (). (), (), RuneCarlstein* (s), (), (), (),* (c), (), () och (). * Ej närvarande vidyttrandets justering. 6 1978/79. FiU 1978/79: 35 82 överpropositionen 1978/79: 95 om den kommunala ekonomin såvitt avser justitiedepartementetsverksamhetsområde har hemställt om lagutskottetsyttrande över propositionen 1978/79: 95 om den kommunala ekonomin, såvittgäller de delar av propositionen som hänför sig till lagutskottets beredningsområde,jämte ev. följdmotioner. får medanledning härav anföra följande. till propositionen fogade bilagan 1, verksamhetsområde,uttalar departementschefen att han anser det nuvarande statsbidraget tillkommun för kostnadema för ersättning till medlare enligt lagen (1973: 650) ommedling mellan samlevande inte längre skall utgå. På gmnd härav föreslårdepartementschefen att 4 § andra stycket i nämnda lag upphävs. Vidare föreslåsen smärre ändring i 2 § andra stycket i lagen. De föreslagna lagändringarna harupptagits i ett till bilaga 1 fogat förslag till lag om ändrmg i lagen (1973:650) om medling mellan samlevande. Utskottetdelar departementschefens uppfattning att det nuvarande statsbidraget förborgerlig medling bör upphöra. De föreslagna ändringarna i lagen om medlingmellan samlevande föranleder ingen erinran från utskottets sida. Utskottettillstyrker följaktligen att det till bilaga 1 fogade lagförslaget antas avriksdagen. Stockholmden På lagutskottets vägnar Närvarande:Ivan (), (), (), (),(), Bemt Ekinge (fp), (), (), BoSiegbahn (m), (), (), (), (), () och (). FiU 1978/79: 35 83 Socialförsäkringsutskottetsyttrande /79:1 y överviss del av propositionen 1978/79: 95 om den kommunala ekonomin jämte motioner Genom beslut har finansutskottethemställt om socialförsäkringsutskottets yttrande över propositionen 1978/79:95 om den kommunala ekonomin i vad avser de delar av propositionen som hänförsig till utskottets beredningsområde jämte ev. motionsyrkanden i anslutninghärtill. Dendel av propositionen som direkt berör socialförsäkringsutskottets ämnesområdebehandlar frågan om statsbidrag till kommunala bostadstillägg tillfolkpension. Förslag om ändrade regler härför återfinns i bilaga 2(verksamhetsområde). Utskottet har ansett attyrkandena 3 och 4 i den med anledning av propositionen väckta motionen 1978/79:2309 av () har samband med den fråga utskottet skall yttra sigöver. Vidare har under den allmänna motionstiden vid innevarande riksmöteväckts två motioner som rör kommunalt bostadstillägg till folkpensionärer ochsom har hänvisats till socialförsäkringsutskottet, nämligen motionen 1978/79:313 av m. fl. (vpk) och motionen 1978/79: 399 av (apk)och (apk), sistnämnda motion såvitt avser yrkandet 3. Med hänsyntill att motionsyrkandena avser frågor med direkt anknytning till ovannämnda förslagi propositionen har socialförsäkringsutskottet beslutat överlämna dem tillfinansutskottet. Yttrandet omfattar därför även dessa motionsyrkanden. Kommunaltbostadstillägg kan utgå till den som uppbär folkpension i form avålderspension, förtidspension eller änkepension och till kvinna som uppbärhustrutillägg. Kommunerna får själva bestämma grunderna för utgivande avbostadstillägg men är bundna av vissa bestämmelser om inkomstprövning. Dessainnebär att bostadstillägget minskas med en tredjedel av pensionärensårsinkomst vid sidan av folkpensionen (inkl. pensionstillskott) i den månsidoinkomsten överstiger . för den som är gift (. för makartillhopa) och . För förtidspensionärer med partiellförtidspension gäller vissa särregler. Samtiigakommuner i landet utger kommunalt bostadstillägg. Genom att kommunernatillämpar olika grunder för beräkningen av bostadstilläggen, uppvisartilläggen beloppsmässigt betydande variationer mellan kommunerna. FiU 1978/79: 35 84 Av kostnaderna för de kommunala bostadstilläggenfinansieras av kommunerna och återstoden av staten. m. har folkpensionärer fått möjlighet att erhålla statskommunaltbostadsbidrag om detta ger högre bidrag än det kommunala bostadstillägget. Dekommunala bostadstilläggen och de statskommunala bostadsbidragen tillfolkpensionärer administreras av och försäkringskassorna. 1976års kommunalekonomiska utredning ansåg i sitt slutbetänkande (SOU 1977: 78) liksom tidigare boende- och bostadsfinansieringsutredningarna i SOU 1975:5152 att det var angeläget att nå en mer fullständig samordningmellan reglerna för kommunalt bostadstillägg och statskommunalt bostadsbidrag.I propositionen uttalar sig också chefen för budgetdepartementet för en sådansamordning och uppger att han kommer att ta initiativ till att eninterdepartemental arbetsgrupp tillsätts med uppgift att utreda de tekniskaförutsättningarna att inom en rimlig kostnadsram samordna systemen. Förslagtill vissa omedelbara ändringar läggs emellertid fram i propositionen. Dessa ärenligt uttalande i propositionen utformade så att de inte minskar möjligheternatill samordning . Avsiktenmed förslaget såvitt avser de kommunala bostadstilläggen är att tilläggen skallkunna höjas i kommuner som utger låga tilläggsbelopp och att man därmedskall kunna nå en större enhetlighet mellan kommunerna. Enligt förslaget bördetta åstadkommas genom att ett statsbidrag införs till kostnaderna för dekommunala bostadstilläggen enligt motsvarande regler som gäller för destatskommunala bostadsbidragen. Som villkor för statsbidrag bör gälla attkommunen genom kommunalt bostadstillägg täcker av bostadskostnadenupp till en övre hyresgräns som är densamma som gäller fÖr statskommunalabostadsbidrag. I enlighet med förslag i årets budgetproposition skulle dettainnebära . för ensamstående pensionär och . förmakar fr. o. m. . Efter denna tidpunkt skall hyresgränserna förstatsbidrag till kommunala bostadstillägg följa övre gränserna förstatskommunalt bostadsbidrag. Statsbidrag bör således enligt förslaget utgå förkommunalt bostadstillägg som före inkomstavdrag täcker avbostadskostnaderna upp till nämnda hyresnivåer. Kommunerna skall också ifortsättningen ha möjlighet att låta kommunalt bostadstillägg utgå även förbostadskostnader som överstiger dessa nivåer, men dessa kostnader blir intestatsbidragsgrundande. I propositionen föreslås dessutom vissa riktlinjer förstatsbidragsberäkningen och för vad som bör inräknas i statsbidragsunderlaget.Inkomstprövningsreglerna för de kommunala bostadstilläggen föreslås oförändrade. Förkommunernas kostnader för kommunala bostadstillägg och statskommunalabostadsbidrag bör enligt propositionen införas en enhetlig FiU 1978/79: 35 85 statsbidragsnivå.Denna nivå bör bestämmas till av kommunemas' statsbidragsberättigadekostnader för att merkostnaderna totalt sett för en höjning av de nuvarandebeloppen inom de kommunala bostadstilläggen skall falla på staten.Merkostnaderna beräknas uppgå till ca 300 milj. kr. för år räknat. De nyastatsbidragsreglerna bör enligt förslaget gälla fr. o. m. . Deföreslagna nya reglerna för statsbidrag för kommunala bostadstillägg innebär ivissa avseenden avvikelser från vad som gäller för statskommunala bostadsbidrag.Dessa avvikelser, liksom andra skillnader mellan systemen, bl. a. metoderna förinkomstprövning och reglerna för gift pensionär vars make inte uppbärfolkpension, bör enligt propositionen behandlas av den tidigare nämndainterdepartementala arbetsgruppen. Imotionen 313 av m. fl. föreslås att följande åtgärder vidtas föratt tillförsäkra pensionärerna ett bättre och enhetligare bostadsstöd. För detförsta bör besluta om ett statUgt grundbidrag till kommunerna föratt täcka kostnaderna för kommunala bostadstillägg upp till ett belopp av 600kr. och bidragsberättigad pensionär. Ett villkor för att erhållasådant grundbidrag skall dock vara att kommunerna iakttar av bostadsstyrelsenoch antagna rekommendationer om bostadssociala normer förutrymmes- och utrustningsstandard. För det andra vill motionärerna att riksdagenskall fatta beslut om en höjning av gränsen för avdragsfria sidoinkomster till4 . för ensamstående pensionär och till . Slutligenbegär motionärema en översyn av nuvarande regler för bostadsstöd åt pensionärerså att förslag skyndsamt kan föreläggas om ett i huvudsak statligtkostnadsansvar med möjlighet för kommunerna att fatta beslut om kompletterandestöd. Motionärernai motionen 399, och , begär att uttalar attbostadsbidragen skall betalas helt av staten enligt de normer som gäller förStockholms kommun samt vara skattefria. Förslagetom statsbidrag till kommunalt bostadstillägg och de uttalanden om hyresnivåerm. m. som görs i propositionen tillgodoser i väsentliga delar yrkandena imotionerna 313 och 399. Utskottet anser inte att det nu finns skäl förriksdagen att uttala sig för en längre gående statlig finansiering eller attföreskriva ytterligare villkor eller normer för rätt till statsbidrag. Iavvaktan på den aviserade interdepartementala arbetsgruppens översyn av bl. a.metoderna för inkomstprövning är utskottet inte berett att förorda någonändring av inkomstprövningsreg-lerna för de kommunala bostadstilläggen. Meddet anförda anser sig utskottet från de synpunkter utskottet har attföreträda böra förorda att finansutskottet tillstyrker bifall tillpropositionen i berörd del och avstyrker bifall till motionen 313 och motionen399, yrkandet 3. FiU1978/79: 35 86 I motionen 2309 av Bo Turessonhemställs under yrkandet 3 att bör ge regeringen till känna"att den rådande misshushållningen att riksförsäkringsverketsdataadministrationskostnader överstiger det genomsnittligt utbetaldautfyllnadsbidraget till pensionärernas bostäder i första hand bör lösas så attkommunerna omhänderhar alla behövHga datarutiner för kommunala och/ellerstatliga bostadsbidrag". Under yrkandet 4 i samma motion begärs enskyndsam redovisning av möjligheterna att därutöver avlastariksförsäkringsverkets överbelastade centraliserade datasystem genom enkommunalisering av i första hand barnbidrags- och folkpensionsadministrationenoch i andra hand bidragsförskottsadministrationen. Utskottet vill i anledning av motionsyrkandena erinra omatt utredningen om ADB inom den allmänna försäkringen m. m. (ÄLLFA) enligtsina direktiv bl. a. skall inrikta sitt arbete på frågorna om och i så fall ivilken utsträckning det kan vara lämpligt att dela upp och spridadatorbearbetningarna och databaserna genom att komplettera riksförsäkringsverketscentrala datoranläggning med regionala anläggningar eller mindredatorutrustningar vid försäkringskassornas . Enligt vadutskottet har erfarit avser att avge en rapport ,vari bl. a. kommer att redovisas det aktuella läget inomriksförsäkringsverkets datasystem och vilka databehandlingsuppgifter somutredningen funnit lämpligen bör ligga hos verket. Vidare kommerkapacitetsbehovet att redovisas och eventuella behov avavlastning av systemet. Det kan också nämnas att socialpolitiskasamordningsutredningen behandlar frågor som rör samtliga former av bostadsstödoch administrationen härav. Utredningen avser att avlämna ett betänkande underandra vari bl. a. nämnda frågor kommer att tas upp. Med hänsyn till att de i motionen 2309, yrkandena 3 och 4,aktualiserade frågorna är föremål för utredning anser utskottet att finansutskottetbör avstyrka bifall till motionsyrkandena i fråga. Närvarande: (), (), GillisAugustsson (s), (), Britia (), (),(), (), (), (),(), (), (), *(c) och Lars-Äke (). Ej närvarande vid yttrandets justering. FiU 1978/79: 35 87 1978/79:5 y övervissa delar av propositionen 1978/79: 95 om den kommunala ekonomin jämte motioner har hemställt om yttrande frånsocialutskottet över propositionen 1978/79: 95 om den kommunala ekonomin i vadavser de delar av propositionen som hänför sig till utskottets beredningsområdejämte motionsyrkanden i anslutning härtill. Medanledning av finansutskottets begäran yttrar sig socialutskottet över delsförslag i propositionen om beräkning av den tillförsäkrade skattekraften,såvitt avser hänsynstagande till åldersstrukturens inverkan pålandstingskommunernas och kommunemas kostnader (prop. s. 59 ff. och prop. bil.3 främst såvitt avser del av 7 § förslaget till lag om skatteutjämningsbidrag), delsövriga förslag i propositionen som avser verksamhetsområdeutom statsbidrag till kommunala bostadstillägg till folkpension (prop. och s. 86 ff. samt prop. 2 s. 5 ff.), delsmotionen 1978/79: 2369 (yrkandet 1) av () och IngegerdTroedsson (m), vari hemställs att beslutar att statsbidrag enligthittillsvarande gmnder även fortsättningsvis skall utgå till kommunerna föralkoholpolikliniker samt för vårdcentraler för alko-holmissbmkare ochnytillkommande akoholpolikliniker, delsock motionen 1978/79: 2371 (yrkandena 2, 3 och 5) av m. fl. (s),vari hemställs att 2. godkänner de riktlinjer förskatteutjämningsbidragen som anförts i fråga om behandlingen av barnomsorgen, 3. beslutar uttala att statsbidragför daghem, fritidshem och familjedaghem höjs fr. o. m. den 1 juli1980, 5.beslutar avslå propositionens förslag att statsbidragen tUl alkoholpoliklinikeroch vårdcentraler för narkotikamissbrukare skall upphöra fr. o. m. Det förslag till reformering avskatteutjämningssystemet som föreslås i propositionen och som nära anslutertill förslag av kommunalekonomiska utredningen (KEU 76) innebär att kommuneroch landstingskom- FiU 1978/79: 35 88 munerindelas i tolv skattekraftsklasser, därvid för varje klass fastställs engrundgaranti. Denna uppgår från av medelskattekraften.Grundgarantin föreslås bli kompletterad bl. a. med tillägg eller avdrag förkommuninvånarnas åldersstruktur. Ingen kommun eller landstingskommun får lägretotal garanti än av medelskattekraften. Beträffandetillägg eller avdrag för åldersstrukturens inverkan på landstingskommunernasoch kommunemas kostnader stadgas i 7 § förslaget till lag omskatteutjämningsbidrag följande. För landstingskommuner och kommuner som inteingår i landstingskommun skall hänsyn tas till skillnader i fråga om kostnaderför sjukvård. För kommuner skall hänsyn tas till skillnader i fråga omkostnader för service till pensionärer, grundskola, förskolans deltidsgrupper,daghem, fritidshem och familjedaghem, statskommunala bostadsbidrag samtkommunala bostadstillägg till folkpension. I fråga om kommun vars folkmängdsenaste tioårsperiod har minskat skall tillägg göras för denbefolkningsminskning som överstigit . Regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer skall meddela närmare föreskrifter om beräkningen av denskattekraft som i enlighet med det sagda skall tillförsäkras kommuner och landstingskommuner. Dådet gäller frågan om hänsynstagande till barnomsorgens utbyggnad vid denberäkning som sålunda skall göras för bestämmande av åldersstmkturfaktom råderolika uppfattningar. KEU 76 har föreslagit att kostnaderna för barnomsorgenskall utjämnas utifrån en sammanvägning av antalet barn och det faktiskaantalet platser i kommunen. Regeringen har i propositionen anslutit sig tilldetta förslag. Imotionen 1978/79: 2371 (yrkandet 2) av m. fl. (s) föreslås att enmetod för utjämning av kommunernas nettokostnader för daghem, fritidshem ochfamiljedaghem skall väljas som uteslutande anknyter till det faktisktutnyttjade antalet platser i bamomsorgen. I enlighet härmed föreslårmotionärerna att i stället för regeringens förslag kommunemas kostnader förbarnomsog skall utjämnas enligt ett alternativt förslag som utarbetats av KEU76 (alt. 2 i avsnittet 4.5.3 i bilaga 5 till SOU 1977: 78). Enav huvudprinciperna i det föreslagna skatteutjämningssystemet är att endastsådana kostnader bör utjämnas som kommunerna själva inte kan påverka. Såvälförslaget i propositionen som och i än högre grad förslaget i motioneninnebär ett avsteg från denna princip. Betydande nettokostnader förbamomsorgen finns för kommunerna, trots att jämförelsevis höga statsbidragutgår till verksamheten. Nettokostnaderna är dessutom som framhålls i såvälpropositionen som motionen ojämnt fördelade mellan kommunema. Utskottet ansermed hänsyn härtill att vid sidan av de direkta stimulansbidrag som utgår förbarnomsorgen hänsyn inom skatteutjämningssystemet bör tas till kommunernas FiU 1978/79: 35 89