bet · G201KU30 · 1978-12-31 00:00:00 — All service är utbyggd för området. Alltså ingaextra kostnader för kommunen i form av skolskjuts, sophämtning m. m. Påett gammalt förslag lill byggnadsplan som kommunen har upprättat har man ritatin två fastigheter på respektive två tomter. Vallenoch avlopp är framdraget till tomterna, med brunn för direkt anslutning. Tomtenangränsar lill , men Nalurvårdsenheten vid har medgivitdispens från Naturvårdslagens 16 §. Vidde första samtalen med stadsarkitekten hänvisade han till tidigare avslag vidansökan om byggnadslov och avrådde oss alt söka byggnadslov på grund av det.Man avslog tidigare ansökan med motiveringen au etl planförslag medförslag till ny riksväg ej var bordlagt, trots all en ny riksväg är byggd påandra sidan av älven tillbaks. framkom att dettasaknade betydelse i dagens läge och stadsarkitekten menade all Jag skulle kommamed förslag till hur tomlen skulle ta sig ut samt ett förslag till avstyckning. Efterdet vände jag mig till och bad en tjänsteman ometl förslag till avstyckning. Jag ombads atl återkomma efter 14 dagar.Tjänstemannen kontaktades, men han ville inte lämna förslag lill avstyckning dåhan avråtts av stadsarkitekten. Eget förslag tillavstyckning gjordes och byggnadslov söktes. Byggnadsnämndenavslog min ansökan med hänvisning lill Naturvårdslagens 16 S samltätbebyggelseförbud enligl 56 S 1 mom. BS (bilaga 2)'. Byggnadsnämndenunderlät att remittera ärendet vidare till trots hänvisningentill Naturvårdslagens 16 § då hela ärendet skall prövas av . alt ompröva ärendet med hänvisning til! Så skedde, men hänvisade man enbart tilltätbebyggelseförbud och ärendet gick således ej lill länssty- ' Ej intagen här. KU 1978/79:30 212 relsenutan alt jag fick besvära mig över beslut. Sägaskan alt de borgeriiga ledamöterna (4 st) i är för en bebyggelsemedan socialdemokraterna (6 st) är emot en sådan! Vidtre tillfällen besöktes tomten av olika handläggare vid . Såvittvi kunde bedöma fanns en positiv attityd till en eventuell byggnation. Dessutompåpekade länsjurisl Nord alt kommunen ej kunde formulera ett avslag med enbarthänvisningar lill olika lagparagrafer utan att man måste formulera sig klartoch konkret. Efterdetta besökte gruppen stadsarkitekten och då framkom atl han tyckte attplanläggning bör ske där markanvändningsfrågor liksom eventuellamiljökonflikter på grund av ett intilliggande hönseri kan utredas (bilaga 3)'. Vadsom framkommit vid samtal med stadsarkitekten samt tjänstemän vid länsstyrelsenbeträffande markanvändningen är att marken ej kan användas lill myckel annal änbostadsbebyggelse. togs kontakt med en ingenjör vid som ansåg att detförslag till utfarisväg vi bifogat byggnadslovsansökan var del lämpligaste(bilaga 4)'. För framtida eventuella gemensamma infart för flera fastighetermenade han atl vårt förslag kunde vara etl provisorium tills vidare och lättändras efter framtida behov. Beträffandehönseriet så är det beläget drygt 100 m från tomtgränsen och vållar på ingetsätt några ölägenheter i form av lukt eller dylikt. Dessutom har kommunenframtida planer på bebyggelse på liknande avstånd från nämnda hönseri (bilaga1)'. Efteratt vi hade fått avslaget från (bilaga 3)' togs kontakt medlänsarkitekten, som menade au hade små möjligheter atl gå emotkommunens beslut, då befogenheter hade blivit kraftigt beskurnaunder . Han trodde att den nya regeringen skulle habetydligt större möjlighet att ändra kommunens beslut och atl han skulle självvälkomna ett positivt beslut från . Regeringenhar Ju också lagt fram ett förslag till ny bygglag där det skall bli lättarealt göra s. k. kompletterande bebyggelse. Efteravslaget från besökte jag stadsarkitekten och frågade om det intefanns något sätt att gå till väga på för all vi skulle få byggnadstillstånd.Han förklarade då att kommunen ville ha plan på området innan man släppte frambebyggelse samt att det var en princip i kommunen alt man ej planlade annanmark än den av kommunen ägda. Hanföreslog att Jag då skulle köpa in de tvåtomterna, skänka den ena till kommunen, få behålla den andra och erhållabyggnadstillstånd på denna. Kortdärefter besökte jag återigen stadsarkitekten för att diskutera hansalternativ. Han ansåg nu i stället att jag skulle erbjuda kommunen i etl brevatl få köpa dessa två tomter efter atl jag själv förvärvat dem. ' Ej intagen här. KU 1978/79:30 213 planläggadessa och de skulle bjudas ut lill försäljning. Eftersom jag hade sålt tomternatill råmarkspris (ca L-Zmjtill kommunen skulle Jag få förtur på en tomt vidförsäljningen, nu till ett pris av drygt 20:-/m. Nuvarandemarkägare vill dock behålla den andra tomten för sin sons räkning och vid minerbjudan till kommunen gjordes vissa förbehåll utöver de diskuterade av mig(bilaga 5)'. Tjänstemäninom kommunen har efter stadsarkitektens presentation visat sig positivtinställda lill min erbjudan, men ville avvakta utredning omavloppsfrågan. Helaområdet på drygt 100 villor är anslutna lill det kommunala avloppet som i sintur ej ännu är anslutet till reningsverket, men som enligt gatukontoretsförslag beräknas anslutas med början 1978. För dessa drygt 100 villor finns nutre hopsamlingsställen som avloppsvattnet passerar innan det går vidare tillavslammningsbrunnar och efter det ut i älven. Vidsamtal med tjänsteman på menade han att det var betydelselöst omytterligare en villa anslöts till nätet. Dessutom har flera villor inom dettaområde anslutits till nätet . Efterdetta besked erbjöd Jag mig att lägga neren slammtank i marken, men detta ansågstadsarkitekten skulle bli för dyrt för vår del med tömningar osv. Entjänsteman vid hälsovårdsnämnden kontaktades av mig för att jag skulle fåsynpunkter på att eventuellt ansluta ytterligare en villa lill nuvarande nätetalternativt lägga ner en slammtank. Tjänstemannen ville inte uttala sig förränhan hade konsulterat stadsarkitekten. Avvisst intresse kan kanske vara att huset kommer att förses med enuppvärmningsanordning med värmepump. Huset kommer därmed atl bli det första itrakten med denna typ av uppvärmning. Vad jag förstår blir detta det förstasystemet i landet .som utnyttjar ett vattendrag som värmemedium (denintilliggande älven). Euföretag i , SELEKO, har lovat au konstruera en anläggning av dennatyp. Något detaljerat förslag har jag inte vågat kosta på mig på grund avoskärhelen om vi får bygga eller ej. Det positiva med en sådan anläggning äralt vattnet även håller en temperatur av lägst-1-4° C vilket betyder alt betydligt större energiinnehåll än t. ex. luft meden temperatur av -C. En värmepump av denna typ blir av den anledningenbetydligt mindre och billigare än en konventionell typ. Denna speciella typ avvärmepump har också den stora fördelen av all kunna utnyttja den energi somfinns i avloppsvatten (diskvatten, badvatten m. vilket vi även skulle kommaau utnyttja. Dessutomskall huset isoleras extra kraftigt samt treglasfönster installeras. i Arbetarkommunsförslag till markanvändningsplan kan man se 'Ej inlagen här. KU 1978/79:30 214 attbyggnadsförbud råder i större delen av kommunen (bilaga 6)'. Vidare kan nämnasatt man i Kommun planerar en exploatering av ett omfattandeJordbruksområde. Man har tidigare utnyttjat ett annat stortJordbruksområde för bostadsbebyggelse, Grylnäs . Ikommunen tillåts generellt ingen kompletterande bebyggelse utanför planlagtområde. Detfinns i kommunen flertalet exempel där man har tillåtit bebyggelse på betydligtolämpligare mark än den i vårt fall. Exempelvis har man beviljatbebyggelse av ett bostadshus vid en badsjö utanför planlagt område, därtäibebyggelseförbud och förbud enligl strandskyddslagen råder. Dessutomsaknades kommunalt vatten och avlopp ( fler ex. se bilaga 7)'. Jagvill även referera lill ett aktuellt ärende där ändrat kommunensbeslut. Då Jag ringde en tjänsteman på för atl få mer fakta omärendet uppgavs att det var nära nog identiskt med vårt, men med det undantagetatl ulfartsvägen i delta fall inte kunde läggas på mer än ett sätt, tillskillnad mol vår utfart som man, som jag tidigare nämnt, har kunnat seytterligare lösningar på. i Kommun har i sin turbesvärat sig hos regeringen över beslut (bilaga 8)'. Förmer faktainformation om de lokala förhållanden som råder berjag atl få refereralill riksdagsman saml till vid i . Besvärstidenför vårt ärende har utgått, men om ni finner att det finns möjligheter förbostadsdepartementet alt upphäva beslut kommer vi att lämna inny byggnadslovsansökan och låta den vandra via tillbostadsdepartementet. Jagförmodar att ert dagsprogram är hårt ansträngt, men trots del vore jag tacksamom Jag kunde få era synpunkter så snarl som möjligt. Vänligen,(namn) KU 1978/79:30 215 Efter alt Jag har besökt herr i kommunen, är Jag tvungen atl skriva detta för atlkomplettera mitt tidigare brev av . Somjag tidigare nämnt gav mig stadsarkitekten förslaget alt erbjuda kommunen altköpa den mark där vi tänkt bygga vårt hus. Arkitekten gav mig som bekant senarebeslutet att avloppsfrågan inte var löst och av den anledningen kunde intekommunen acceptera mitt förslag. HerrÅhs berättade att när han skulle avgöra om det var lämpligt att bebygga vårtomt, hade konsulterat ingenjör på , vilken är expert på VAfrågor i kommunen. Man hade då kommit fram till att det inte skulle möta någothinder atl ansluta vårt hus lill del kommunala avloppet. Närstadsarkitekten fick kännedom om detta beslut, bad han att ändra detta tillavslag. Arkitekten motiverade sig med att han var rädd att fler skulle begäraatt få göra s. k. kompletterande bebyggelse och referera till vårt fall. Hadedet enbart gällt vårt hus hade det gått bra, men med tanke på att fler skullekunna resa samma krav mot kommunen så var del säkrast att man gav ett avslag.Allt detta enligt . Kompletterandebebyggelse är något som Jag tidigare nämnt inte acceptabe inom kommunen. Förstger stadsarkitekten oss nytt hopp om att få bygga genom att lägga framförslaget om försäljning till kommunen. När han sedan ser atl det ser ut allordna sig går han in på hälsovårdsnämndens angelägenheter för alt medpåtryckning förmå dem att ändra sig så atl hans eget intiativ går om intet.Tydligen kan stadsarkitekten själv inte motivera ett avslag längre ulan måsteta hjälp av andra enheter inom kommunen. Vänligen,(namn) KU 1978/79:30 216 Jag har noga tagit del av den redogörelse som duinsänt i anledning av ansökan om byggnadslov å fastigheten 8:3,9:24 iGrytnäs i kommun. Somdu förstår ingriper regeringen ej i byggnadslovsärenden som ej överklagats ochförts upp till prövning hos regeringen. Jag måste dock personligen uttrycka attbyggnadsnämndens motiveringar förefaller mig egendomliga. Jagtycker du skall försöka med ytteriigare en ansökan om prövning, och därest denej vinner gehör, bör du utnyttja din rätt och föra fråganvidare lill överprövning hos länsstyrelse och eventuellt till regeringen. Jaghar också översänt kopior på vår korrespondens lill , Telegaian 6A, 774 00 . KU 1978/79:30 217 PM angående regeringenstillämpning av villkorslagen aniog en särskild lag(1977:140) om särskilt tillstånd att tillföra kärnreaktor kärnbränsle m. m.(prop. 1976/77:53, NU 1976/77:23, rskr 205). Lagen innebär att frågan omhanteringen av använt kärnbränsle och högaktivt avfall skall vara lösta innanen reaktor för tas i drift. Lagen är endast tillämplig på reaktorer för vilkatillstånd vid lagens ikraftträdande redan meddelats enligt aiomenergilagen(1956:306) och som inte tillförts kärnbränsle före . Särskilttillstånd meddelas av regeringen. Tillstånd får meddelas endast om reaktornsinnehavare 1. har företett avtal, som på ettbetryggande sätt tillgodoser behovet av upparbetning av använt kärnbränsle, ochdessutom har visat, hur och var en helt säker slutlig förvaring av det vidupparbetningen erhållna högaktiva avfallet kan ske, eller 2. har visat, hur och var en heltsäker slutlig förvaring av använt, ej upparbetat kärnbränsle, kan ske. För reaktorn , vilken var färdigställdvid lagens ikraftträdande, gäller särskilda bestämmelser. För den reaktornkrävs ej alt ägaren löst avfallshanteringen på . Tillstånd har ocksågivits för start av denna reaktor. Regeringenhar haft att tillämpa villkorslagen i tre fall. I det första fallet,som gällde , har tillstånd givits. I de två andra fallen harregeringen avslagit ansökningarna. Dessa ingavs och 6 april1978 och gällde reaktorerna resp. . Somstöd för ansökan atl få ta i drift åberopade etl den 19april 1977 träffat avtal mellan () och delfranska statsägda förelaget beträffande transport, lagring ochupparbetning av använt kärnbränsle som uttages från efteravställning . Detta avtal var i stort sett identiskt med avtalet förBarsebäck 2. Den16 , dvs. mellan ansökningarna från rörande ochfrån Forsmarks kraftgrupp AB rörande , träffades ytterligare ettavtal mellan SKBF och beträffande transport, lagring, upparbetning m. m.av använt kärnbränsle som transporteras till under åren 1981-1990.Detta avtal åberopades i ansökan beträffande . Vadgäller möjligheterna att få till stånd en helt säker slutlig förvaring av dethögaktiva avfallet åberopades i ansökningarna det arbete som bedrivits avVattenfall i samarbete med andra kraftföretag under namnet ProjektKärnbränslesäkerhet (KBS). Detta arbete har bedrivits i två etapper, av vilka KU 1978/79:30 218 denförsta gällde alternativet med upparbetning. Det var resultaten från dennaetapp som åberopades i ansökningarna. Detförsta avtalet mellan oh SKBF beskrivs översiktligt i bilaga 1. Vattenfallsansökan kompletterades med uppgifter rörande det nya avtalet medCOGEMA. De kompletterande uppgifterna berör också frågan om avtalet rörandeupparbetning av avfall skall omfatta det reaktorbränsle som tas ut ur reaktornunderen given lidsperiod eller även det bränsle som tillförts reaktorn utan attvara förbrukat. Bakgrunden till denna diskussion var att Statenskärnkraftsinspeklion i sitt remissyttrande över ansökan tolkat villkorslagenskrav på ett avtal som på betryggande sätt tillgodoser behovet av upparbetningav använt kärnbränsle så att det skall omfatta samtliga bränsleelement somsitter i reaktorhärden och inte endast det kärnbränsle som tagits ur reaktorn. EnligtVattenfall bör kravet endast omfatta det bränsle som las ur reaktorn. Det ärinte enligt rimligt att teckna fast avtal om upparbetning av störrekvantiteter än vad som motsvarar det bränsle som verkligen tas ut urreaktorhärden. Avtalet med ger rätt från svensk sida att utnyttja denaktuella upparbetningsanläggningens kapacitet även under efter den förstatioåriga driftsperioden. skrivelse bifogas (bilaga 2). Vattenfallsansökan remitterades lill 24 olika remissinstanser.Remisstiden utgick . Remissyttrandena finns redovisade i DS I1978:29 "Yttranden över statens vattenfallsverks ansökan enligtvillkorslagen om tillstånd att tillföra reaktoranläggningen 3kärnbränsle". Den23 utsåg industriministern en arbetsgrupp med uppdrag att från lämpligainternationella expertorgan, institut och organisationer inhämtakompletterande yttranden över KBS' rapport om kärnbränslecykelns slutsteg,förgla,sat avfall från upparbetning. Arbetsgruppens arbete redovisades fördepartementet . Rapporten publicerades i Ds 1 1978:28"Redogörelse för granskning genom utländsk expertis av rapportenkärnbränslecykelns slutsteg, förglasat avfall från upparbetning". Somunderiag för regeringens beslut utarbetades vidare en särskild rapport av tvåexperter, . och . Rapporten finns redovisad i Ds I1978:35 "Kärnkraftens radioaktiva avfall: Inför 3-beslutet". Ävenansökan från Forsmarks kraftakliebolag (FKA) remissbehandlades. Remissvar medunderremisser inkom från den 12 juni 1978.Påminnelser över dessa inkom från FKA . Pågrundval av dessa remissyttranden fattade regeringen den 5 oktober 1978beslutet att avslå de aktuella ansökningarna. Regeringen konstaterar i sittbeslut att det upparbetningsavtal som åberopas i ansökningarna står iöverensstämmelse med villkorslagens krav. Däremot hade regeringen vid sinbedömning av förutsättningarna för en helt säker slutlig förvaring av det KU 1978/79:30 219 högaktivaavfallet funnit att viss kompletterande geologisk undersökning erfordrades föratt lagens krav skulle vara hell uppfyllda. Regeringens beslut redovisas i sinhelhet i bilaga 3. Någonvecka före regeringsbeslutet distribuerade regeringen ett pressmeddelande(bilaga 4), som i den allmänna debatten föranlett skilda tolkningar av vilkenvikt regeringen avsåg att tillmäta remissyttrandet från SKI när regeringen ficknya ansökningar att ta ställning lill efter de kompletterande geologiskaundersökningarna. I samband med den presskonferens där regeringens beslutredovisades inför pressen utdelade industridepartementets pressekreterare enPM (bilaga 5) där regeringens beslut vad gällde kravet på den geologiskaundersökningen tolkades på vissa punkter. Promemorian är inte signerad, menledde till stor uppmärksamhet. KU 1978/79:30 220 Avtalmellan och om använt kärnbränsle för Avtalet omfattar transport, lagring och upparbetningm. m. av de bränsleelement innehållande ca uran som enligt föreliggandeplaner kommer al förbrukas . Bränslehärden innehåller totalt ca 70 tonuran, varav ca avses alt tas ur reaktorn och ersättas mednytt bränsle. Sedan bränslet ultagits ur reaktorn förvaras elementen ibefintliga bassänger vid verket i avvaktan på transport till Cogemauppar-beiningsanläggning i i . svarar för transportensom skall ske tidigast 12 och månader efter det att avställningen avreaktorn skett. svarar vidare för eventuell lagring i La Hague innanupparbetning påbörjas. Vidupparbetningsprocessen återvunnet uran och plutonium återlevereras tillvattenfallsverket. Uranet kommer alt användas för framställning av nyttbränsle. Även plutoniet kan utnyttjas härför. Före utnyitjningen av detplutonium som utvinns av svenskt kärnbränsle avvaktas emellertid utvecklingenav styrande riktlinjer härför. åtager sig alt långtidslagraplutoniet. Överenskommelse härom har träffats avseende en första 5-årsperiod.Lagringen hos innebär ingen inskränkning i den svenska förfoganderättentill plutoniet. Detradioaktiva avfall som uppstår vid upparbetningen är vaitenfallsverkel skyldigtatt återta om så begär, dock . Enförutsättning för återtagandet av avfallet är att det har överförts i en formsom uppfyller då aktuella franska och internationella bestämmelser förtransport och förvaring. Cogemaavser utföra upparbetningen i den s. k. UP2-anläggningen i av anläggningen påbörjades . Aktivprovdrift inleddes och rutinmässig drift . Anläggningen varfrån början avsedd endast för upparbetning av bränsle från gaskyldagrafitmodererade reaktorer. påbörjades uppförandet av en s. "head-end" för mottagning och upplösning av utbränt bränsle frånläitvatienreaktorer. I övrigt används samma anläggning såväl för upparbetningenav lättvatlenreakiorbränsle som för gas-grafiireakiorbränsle. Under juni 1976utfördes upparbetning av 15 lon lällvaltenreakiorbränsle från den schweiziskareaktorn i Miihleberg. har upparbetning av ytteriigarelätlvattenreaktorbränsle påbörjats. Driftenför planeras ske omväxlande med bränsle från delsgrafitmodererade reaktorer, dels från läitvatienreaktorer. UP2-anlägg-ningenskapacitet uppgår till uran , varav kan utgöralällvaltenreakiorbränsle. Genom kompletterande installationer kommer KU 1978/79:30 221 kapacitetenför lätlvattenreaktorbränsle att ökas till uran fram lill år1981. Kraftföretag från , , , , ochSverige har slutit kontrakt med om upparbetning i La Hague. KU 1978/79:30 222 Kompletterandeuppgifter till ansökan j'ämlikt lagen om särskilt tillståndatt tillföra reaktoranläggningen i kärnbränsle I ansökan daterad har statensvaltenfallsverk hemställt om tillstånd att enligl 2 S punkt I i villkorslagenfå tillföra reakioranläggningen i kärnbränsle. Denna ansökan grundasdels på ett avtal med det franska företaget för använt känrbränsle frånRinghals 3 , dels på en rapport från projekt kämbränslesäkerhet"Kärnbränslecykelsn slutsteg, förglasat avfall från upparbetning". Statenskärnkraftinspekiion har i sitt remissyttrande över avtalet med för tidenföre konstaterat atl avtalet endast omfattar del kärnbränsle som tas utunder och inte allt del bränsle som tillförs reaktorn vid laddning.Inspektionen anser att villkorslagens krav på ett avtal som på betryggande sätttillgodoser behovet av upparbetning av använt kärnbränsle skall omfatta såvälsamtliga bränsleelement som sitter i reaktorhärden och blivit reaktiva som delanvända kärnbränsle som tagits ur reaktorn. räknar med att enligl villkorslagen fast avtal skall föreliggaom upparbetning av de bränsleelement som underen period uttages ur reaktorn.Alla bränsleelement i en reaktorhärd planeras inte tas ut för upparbetningförrän i anslutning lill att reaktorn tjänat ut och driften slutgiltigt skallupphöra. Emedanavtal om upparbetning medför betydande kostnader synes det inte rimligt tecknafast avtal om upparbetning av större kvanliier än vad som motsvarar de mängderbränsle som verkligen kommer att tas ur reaktorhärden och som efter vissförvaring kan sändas för upparbetning. Möjlighetom så likväl skulle bli erforderligt att också upparbeta återstående härdtillgodoses genom vissa rättigheter i aktuella avtal vilket skall belysasnedan. Eventuellerforderiig mellanlagring tillgodoses bl. a. genom tillkomsten av ettcentrallager för använt bränsle, varöver lokaliseringsansökan ingivits avSvensk (). 1ansökan om noterades att SKBF fortsätter inledda förhand' lingarbeträffande ett större avtal med för använt kärnbränsle under KU 1978/79:30 223 Såsomanmälts i annat sammanhang genom SKBF föreligger numera ett avtal med Cogemaför , dagtecknat . Detta avtal har bifogats FKA:s ansökanatl tillföra reaktoranläggningen i kärnbränsle och har dessförinnanöversänts till industri- och utrikesdepartementen. Dettaavtal, genom vilket har rätt till upparbetning av ennominell kvantitet av använt kärnbränsle räknat som uran, avses attutnyttjas för bl. I avtalets 16föreskrives all avtalet skall hållas konfidentiellt. Med hänvisning till lagenom inskränkningar i rätten att utbekomma allmänna handlingar anhållervattenfallsverket att avtalet och information därom ej delges utomstående. Avtaletmed för 1980-talei innehåller bestämmelser om atl överkapaciteten iförhållande till beräknad nominell kapacitet skall kunna fördelas mellanCogemas kunder. Den nominella kapaciteten är försiktigt beräknad, varför mankan räkna med att en viss kapacitet därutöver kommer att stå lill förfogande. Avtaletger dessutom rätt från svensk sida att utnyttja den aktuellaupparbetningsanläggningens kapacitet även under efter den första tioårigadriftsperioden. Genomovan angivna omständigheter kan den nominella kvantitet statens vattenfallsverkförfogar över komma att åtminstone dubbleras. Även med rimlig säkerhetsmarginalbedömer atl dessa rättigheter möjliggör upparbetningav fyra härdar, nämligen för , , och Forsmark 2.Sammanlagda härdkvantiteterna utgör 390 lon räknat som uran. Informationer över dessarättigheter lämnas i avtalet. hemställer att granskningen avseende tillstånd att tillförareaktoranläggningen i kärnbränsle kompletteras med ovan lämnadinformation. Dennaskrivelse har avgivits efter beslut av undertecknad generaldirektör.Föredragande har varit tekniske direktören . KU 1978/79:30 224 Ansökanenligt lagen (1977:140) om särskilt tillstånd att tillföra kärnreaktorkärnbränsle, m .m. har i skrivelse ansökt om tillstånd enligl2 S andra stycket 1 lagen (1977:140) om särskilt tillstånd alt tillförakärnreaktor kärnbränsle, m. m. (villkorslagen) att få tillföra reaktoranläggningenRinghals block 3 () kärnbränsle. Tillstöd för sin ansökan har vaitenfallsverkel åberopat bl. a. följande handlingar: - avtal träffat den 19 april 1977mellan () och del franska förelagetCompagnie Générale des Matériés Nucléaires () beträffande transport,lagring och upparbetning m. m. av använt kärnbränsle som utlas från 3efter avställning , - avtal träffat den 21 april 1977mellan SKBF, vaitenfallsverkel och , i vilket vattenfallsverkelsrätt att utnyttja ovan angivna upparbetningsavtal preciseras liksom parternasrättigheter och skyldigher i övrigt,