bet · G201UbU40 · 1978-12-31 00:00:00 — Vidstarten med det nya bidragssystemet beslöts att utbildningsstöd skulleges tUl 300 mästare inom hantverksyrken. Bidraget var ca , per lärling.Under 1950-talet ökade antalet nya bidrag till ca 1 000 . Under1960-talet var antalet nya bidragsrum ca 2 000 . harantalet bidragsrum successivt minskat ned till 900 budgetåren 1974/751977/78, Statsbidragtill främjande av lärlingsutbildning hos hantverksmästare m. m. utgår nu enligtbestämmelser (ändrade ). Bidragen utgårtill lärlingsutbildning dels hos hantverksmästare, dels inom byggnadsyrken. Antaletbidragsrum är innevarande budgetår 1 600 (prop. 1978/79: 25, UbU 1978/79: 15,rskr 1978/79: 124). Statsbidragetutgår dels i form av grundbidrag, dels i form av kurstill-lägg tillgrundbidraget under vissa i bestämmelserna särskUt angivna villkor. Grundbidragetutgår med totalt . för lärling i yrken med minst tre års utbildningstidoch med lägre belopp i yrken med kortare utbUdningstid. KurstiUägget utgår medhögst . om företagaren beviljat lärling ledighet medbibehållen lön för kompletterande teoriundervisning i viss angivenutsträckning. Beslutom rätt till statsbidrag fattas av SÖ. Vid behandlingen av ärenden om bidragtas bl. a, kontakter med lärlingen, arbetstagarparten, arbetsgivarorganisationenoch hantverksmästaren i fråga. Ungefär sex årsarbetskrafter används förarbetet med beslut rörande bidrag tUl lärlings- UbU 1978/79: 40 21 utbildning.SÖ har som regel inte någon kontakt med skolstyrelse eller länsskolnämnd i dessaärenden. I propositionen 1978/79:100 föreslår regeringen endecentralisering av administrationen av bidragsgivningen till länsskolnämndema.Enligt föredragandens mening är det angeläget att lärlingsutbildningen knytsnärmare till gymnasieskolan. En sådan närmare koppling bör underlättas genomatt administrationen av lärlingsbidraget decentraliseras till länsskolnämndema. Imotionen 1978/79: 628 (yrkandet 5) hemställs att avslår regeringensförslag om decentralisering av bidragsadministrationen till länsskolnämndema.Motionärerna anser att beslutsfunktionen i stället skall decentraliseras tillskolstyrelserna. De menar att det i skolstyrelsens ansvar för den lokalagymnasieskolplaneringen bör ingå att efter det lokala godkännande besluta om statsbidrag till utbildning hos hantverksmästare. Därvid börkommunerna tUlse att ungdomarna som ett naturligt led i utbildningen även fårundervisning i teoretiska ämnen. Utskottethar tidigare behandlat frågor om lärlingsutbUdning, (UbU1978/79: 15, s. 23). Med anledning av en motion, 1978/79: 120, med sammayrkande som det förevarande, anförde utskottet följande: Utskottet har erfarit att SÖ numera tUlställtregeringen ett förslag om läriingsutbildningen. Förslaget, som är daterat den 7december 1978, överensstämmer i stort med vad som föreslås i motionen 1978/79:120, Detär enligt utskottets uppfattning av vikt att lärlingsutbUdningen infogas i dentotala skolplaneringen och att de administrativa rutinerna för statsbidragstilldelningenförenklas. Med hänsyn till att den motionsledes aktualiserade frågan redan avSÖ underställts regeringens prövning behöver emellertid motionen 1978/79: 120inte föranleda någon åtgärd. Riksdagenbeslöt i enlighet med utskottets förslag (rskr 1978/79: 124). SÖ:sförslag, som är slutligt daterat , har ej kunnat beaktas avregeringen vid budgetbehandlingen. Enligt förslaget skall administrationen avbidrag till lärlingsutbildning decentraliseras till kommunerna fr. o, m. den 1juli 1980. Begränsningen av antalet bidragsrum slopas . SÖ föreslårockså att bestämmelserna om tUlsyn över lärlingsutbildningen ses över i syfteatt ge utbildningen samm.a kvalitet som gymnasieskolans. SÖ skulle göra översynenoch i samråd med företrädare för kommunerna och arbetsmarknadens parter följaupp och utvärdera lärlingsutbildningen. Utskottet,som anser att lärlingsutbildningen bör ingå i den totala skolplaneringen,finner i likhet med SÖ och motionärerna att det bör ankomma på de kommunalaskolstyrelserna att administrera bidragsgivningen. De lokala planeringsråden,SSA-råden, som har till uppgift att UbU 1978/79: 40 22 biträdaskolstyrelsen i frågor rörande utbildningens anknytning till arbetslivet, börkunna vara skolstyrelserna till god hjälp med att bedöma och avgöra ansökningarom statsbidrag till lärlingsutbildning. För att garantera UtbUdningenskvalitet bör det uppdras åt SÖ att utarbeta förslag till bestämmelser omtillsyn över utbildningen. Antalet bidragsrum för lärlingsutbildning bör såsomSÖ föreslagit vara obegränsat, men resursåtgången måste följas. mening bör den förändrade administrationen genomföras så snart skekan. Det förberedelsearbete, som erfordras, medför dock att decentraliseringeninte kan beräknas bli genomförd förrän . Avdet anförda framgår att utskottet avstyrker regeringens förslag ibudgetpropositionen om en decentralisering till länsskolnämndema av bidragsadministrationen.Riksdagen bör därför med avslag på propositionen 1978/79: 100 i denna del ochmed anledning av motionen 1978/ 79: 628 yrkandet 5 ge regeringen tUl känna vadutskottet anfört. I samma motion (yrkandet 6) hemställs vidare attanslaget Främjande av lärlingsutbildning hos hantverksmästare underförutsättning av bifall till det behandlade yrkandet 5 skall utgå urriksstaten och att under anslagsrubriken föreslaget belopp för budgetåret1979/80 skall föras över till förslagsanslaget Bidrag till driften avgymnasieskolor. Medhänvisning till vad utskottet anfört om tidpunkten för decentralisering avbidragsgivning till kommunernas skolstyrelser bör avslå motionen1978/79: 628 yrkandet 6. I motionen 1978/79: 1919 (yrkandet 2) föreslås attbegränsningen av antalet bidragsrum slopas fr. o. m. kommande, budgetår. Imotionen 1978/79: 936 (yrkandet 1) hemställs att antalet bidragsrum utökas. Medhänvisning tUl att utskottet föreslagit att antalet bidragsrum bör varaobegränsat fr. o. m. föreslår utskottet att avslårmotionerna 1978/79:936 yrkandet 1 i denna del och 1978/79: 1919 yrkandet 2.Utskottet ansluter sig till regeringens förslag om oförändrat antal bidragsrumnästa budgetär, I budgetpropositionen föreslår regeringen attstatsbidraget till lärlingsutbildning ökas fr, o. m. . Imotionen 1978/79: 936 (yrkandet 1) och i motionen 1978/79: 1919 (yrkandet 1)krävs höjda statsbidrag till lärlingsutbildning. I motionen 1978/79: 936(yrkandet 2) samt i motionen 1978/79: 1335 yrkas höjningar av statsbidragettill lärlingsutbildning genom att minska anslagen till anordnandet avberedskapsarbeten för arbetslös ungdom. Utskottetfinner det välmotiverat att, såsom regeringen föreslagit, räkna uppstatsbidraget . Med hänsyn till det statsfinansiella läget bör denföreslagna nivån på bidragsökningen alltså accepteras. UbU 1978/79: 40 23 skottettUlstyrker således regeringens förslag i propositionen 1978/79: 100 ochavstyrker motionen 1978/79: 936 yrkandet 1 i denna del och motionen 1978/79:1919 yrkandet 1. Enskiltberedskapsarbete för ungdom är en arbetsmarknadspMDlitisk' åtgärd, genom vilkenföretagare ges möjlighet att anställa ungdom i praktiksyfte. Det är intemöjligt att utan vidare jämföra de båda bidragsformerna. Meddet anförda avstyrker utskottet även motionen 1978/79: 936 yrkandet 2 ochmotionen 1978/79: 1335. I motionen 1978/79:449 (yrkandet 3) hemställs om eninventering och redovisning av vilka resurser inom näringslivet som kananvändas för en ökad satsning på inbyggd utbildning och lärlingsutbildning. Detankommer närmast på varje enskild kommun att inventera de lokala resursernainför den belastning som de stora ungdomskullarna kan väntas medföra. ISÖ:s och länsskolnämndernas ansvarsområde ingår också att följa utvecklingen pådetta område. Eftersomdet inte torde krävas några ytterligare statliga direktiv för kommtmerna finnerutskottet inte anledning biträda motionen 1978/79: 449 yrkandet 3. På skolområdet fullgör ochlänsskolnämndema de stora myndighetsfunktionerna. Underavsnittet Skolväsendet, Vissa gemensamrna frågor (prop. 1978/ 79: 100, bUaga12, s. 239268) anmäler föredragande statsrådet att hon tillkallat en kommittémed uppdrag att se över den statliga skoladministrationen. Idirektiven anges att () centrala uppgifter bör vara attbedriva forsknings- och utvecklingsarbete inom skolområdet, att löpandeutvärdera verksamheten i skolan och därvid framför allt pågåendeförsöksverksamhet, att framlägga förslag tUl regeringen i anledning av vad somhar kommit fram vid överstyrelsens utvärderingar samt att bedriva denlångsiktiga och övergripande planering som fordras för att löpande kunna mötade krav och önskemål som samhällsutvecklingen kan ställa på skolan. Idirektiven framhålls vidare att den statliga skoladministrationen har atttillse att de av regeringen och fastställda målen förverkligas.Skoladministrationen skall också utarbeta underlag för statsmakternas beslut iskolpolitiska frågor. Vid översynen av den centrala och regionalaskoladministrationen bör vidare alla möjlig-'heter till decentralisering,förenkling och avveckling av defaljkontrollen övervägas. Kommittén bör enligtdirektiven vara oförhindrad att överväga om SÖ:s ämbetsområde bör avgränsaspå ett annat sätt än . UbU 1978/79: 40 24 Vidarebör länsskolnämndernas ställning i förhållande till SÖ övervägas. a. ägna särskUd uppmärksamhet åt frågan om hur och på vilket ellervilka organ statliga uppgifter av regional karaktär, som täcker större regionän ett län, skall fördelas. Härvid bör bl. a. frågan om samverkan mellanskolväsendet, vuxenutbildning av olika slag och högskolan uppmärksammas. Imotionen 1978/79: 1337 yrkandet 5 krävs att översynen av SÖ:s verksamhetinriktas på att begränsa SÖ:s skolpolitiska roll och att den direkta ledningeni betydande utsträckning decentraliseras tUl länsskolnämndema. redovisat preciseras SÖ:s uppgifter i direktiven för denskoladministrativa kommittén. Kommittén har bl. a. till uppgift att föreslåförenkling och decentralisering av skoladministrativa uppgifter. Yrkandet 5 imotionen 1978/79: 1337 är därmed redan tillgodosett, och bör enligtutskottets mening avslå yrkandet. I motionen 1978/79: 1926 yrkas att den skoladministrativakommittén skall få i uppdrag att lämna principförslag för SÖ:s utlokalisering.I motionen nämns som en tänkbar utlokaliseringsort. Denskoladministrativa kommitténs arbete bör leda fram tiU en minskning av dentotala statliga skoladministrationen. En sådan effekt torde knappast uppnåsendast genom att flytta SÖ från en ort till en annan. Utskottet avstyrkerdärför motionen 1978/79: 1926. I motionen 1978/79:518 yrkas att skall geregeringen till känna vad i motionen framförs om länsskolnämndernas roll iskolplaneringen (yrkandet 1). I motionen hävdas att länsskolnämndema f. n.saknar reellt inflytande över utbUdningar inom vuxenutbildning ocharbetsmarknadsutbUdning (AMU). Motionären framhåller bl. a. att det finns ettbehov att samordna samhällets insatser för arbetslösa ungdomar inomgymnasieskolan med utbudet av kurser inorn arbetsmarknadsutbildningen ochkommunal vuxenutbUdning. Länsskolnämndema bör också enligt motionären haett ökat inflytande över fördelningen av antagningsplatser i gymnasieskolansamt få besluta om statsbidrag till lärlingsutbildning hos hantverksmästare,varför en decentralisering av nämnda uppgifter från SÖ till länsskolnämndema ärmotiverad. I motionen (yrkandet 2) föreslås vidare att hos regeringenhemställer att motionen överlämnas till kommittén för utredning av denstatliga skoladministrationen. Utskottethar tidigare i detta betänkande behandlat en del av de frågor som tas upp imotionen. Med erinran härom och om det i skoladministrativa utredningenpågående arbetet avstyrker utskottet motionen 1978/79: 518. Imotionen 1978/79: 1927 yrkas att hos regeringen begär UbU 1978/79: 40 25 förslagtill åtgärder så att det vid varje länsskolnämnd inrättas länskuratorstjänster. Länsskolnämndernasansvar inom elevvårdsområdet berörs av tvä kommittéers arbete, dels denskoladministrativa kommittén, dels ock elevvårdskommittén. Utskottet avstyrkerdärför motionen 1978/79: 1927. Utskottethar i detta betänkande under avsnittet Främjande aV LärlingsutbUdning hoshantverksmästare m. m. behandlat ett av regeringen framlagt förslag beraffandeadmiiiistrationen av lärlingsutbildningsbidragen. Föredragande statsrådet föreslår besparingar underanslaget , anslagsposten Lönekostnader på sammanlagt 3,1milj. för kommande budgetår. I propositionen framhålls att det bör ankommapå SÖ att själv bedöma och inkomma med förslag till regeringen hur besparingenskaU åstadkommas. Enligt utskottets mening får besparingarna inte förändraSö:s inriktning på samordnande uppgifter inom skolväsendet. Enligt regeringens förslag skall det nuvarandeanslaget Bidrag till vissa organisationer inte föras upp på riksstaten fr. o.m, nästa budgetår. Medel för bidrag till vissa organisationer, bl. a.Riksförbundet och Skola (RHS), bör i stället enligt föredraganden beräknas under en särskild anslagspost under anslaget Skolöverstyrelsen.Föredraganden beräknar för ändamålet . I motionen 1978/79: 1893 yrkas att bidraget tUlvissa organisationer skaU utgå med . Höjningen om ,jämfört med regeringens förslag, skall tillföras RHS. I motionen framhålls detintresse och engagemang som förbundet har visat för att medverka till enbättre skola. Medhänvisning till det statsfinansiella läget kan utskottet inte biträda yrkandet.Utskottet avstyrker därför motionen 1978/79: 1893. Regeringens förslag i övrigt beträffande SÖ ochlänsskolnämndema föranleder inget uttalande av utskottet. Frågan ommedelsanvisningen för /80 behandlar utskottet i efterföljandeavsnitt. Som framgår av det föregående har utskottetanslutit sig till regeringens uppfattning regeringens beslut den 15 mars1979 att gymnasieskolans s. k. stora ram bör ökas mer än som föreslagits ibudgetpropositionen. Om följer utskottets förslag hemställan imder1 bör därför som en konsekvens för bestridande av kostnader för den sto- UbU1978/79: 40 26 ra ramen anvisas 100 milj. kr. utöver vad regeringenberäknat i budgetpropositionen. Den av utskottet förordade utvidgningen av försöksverksamhetenmed gymnasieskolstudier och idrott medför en merkostnad på ca . I övrigt föranleder utskottets ställningstaganden till deolika regeringsförslagen och motionsyrkandena inte någon ändring av anslagsberäkningeni budgetpropositionen. Utskottet föreslår alltså att till Bidrag tiUdriften av gymnasieskolor för /80 anvisar ett förslagsanslag av(2 529 000 000-1-100 000 000-1-100 000 = ) 2 . Utskottet, som tidigare i detta betänkandeavstyrkt motionen 1978/ 79: 628 yrkandet 8 och tillstyrkt regeringens förslagom höjning av statsbidraget till företagsskolor, föreslår att i enlighet medförslag i propositionen 1978/79: 100 till Bidrag till driften av enskUdyrkesutbildning för nästa budgetår anvisas ett reservationsanslag av . Utskottet har tidigare tillstyrktregeringens förslag om höjning av lärlingsbidraget och om ett oförändrat antalbidragsrum. har utskottet avstyrkt motionsyrkanden som innebärmerkostnader. Utskottet föreslår att tUl Främjande av lärlingsutbildning hoshantverksmästare i enlighet med regeringens förslag anvisas . Med erinran om att utskottet ihemställan 37 avstyrkt motionen 1978/ 79: 1893 tUlstyrker utskottet att tillSkolöverstyrelsen i enlighet med regeringens förslag anvisas ettförslagsanslag av . Regeringens beräkning avmedelsbehovet för länsskolnämndema föranleder ingen utskottets erinran. UtskottettUlstyrker alltså att . Under åberopande av det anfördahemställer utskottet såvitt avser respektive avsnitt 1. att beträffandeantalet helårsplatser i intagningsklasser inom gymnasieskolans direktgrundskoleanknutna del /80 godkänner vad utskottet förordat medanled- UbU 1978/79: 40 27 ningav propositionen 1978/79; 100 och motionerna 1978/79; 340 i denna del och1978/79: 628 yrkandet 2 i denna del, 2. att beträffandegymnasieskolans dimensionering fr. o. m. /81 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört med anledning av motionen 1978/ 79:628 yrkandet 2 i denna del, 3. att beträffandeantalet årselevplatser för specialkurser som anordnas inom gymnasieskolans s.k. lUla ram godkänner vad som förordats i propositionen 1978/79: 100, 4. att med bifall tillpropositionen 1978/79: 100 bemyndigar regeringen att i den månarbetsmarknadsskäl m. m. talar för det öka det totala antalet elevplatser igymnasieskolan, 5. att beträffande kortayrkesinriktade kurser avslår motionen 1978/79: 628 yrkandet 4, 6. att beträffande nya grunder förstatsbidrag till in byggd utbildning inom industri och hantverk bifaller propo sitionen 1978/79: 100 och avslår motionen 1978/79: 628 yrkan det 7, m. för gymnasieskolan I. att beträffande inventering av lokalerför gymnasie skolan avslår motionen 1978/79: 449 yrkandet 1, 8. att beträffandeförhyrning av utbildningskapacitet avslår motionerna 1978/79: 449 yrkandet 2och 1978/79: 628 yrkandet 3, 9. att beträffandeanordnande av försöksverksamhet med saxad schemaläggning avslår motionen1978/79: 1891 i denna del, 10. att beträffande försöksverksamhet medvarvad utbildning och praktik avslår motionen 1978/79: 266 yrkandet 2, särskildaåtgärder för elever i gymnasieskolan m. m. II, att beträffande resurs för särskUdaåtgärder i gym nasieskolan avslår motionen 1978/79: 628 yrkandet 10, 12, att beträffande åtgärder tillstöd åt handikappade ele ver med bifall till propositionen 1978/79: 100 avslår motionen 1978/79:921, naturvetenskapligalinjen m. m. 13. att beträffande fördelning avklasser på försöksverk samhet med varianter av naturvetenskaplig linje med anled ning av propositionen 1978/79:100 och med bifall till motio nen 1978/79: 1371 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. UbU 1978/79: 40 28 14. att beträffandeinförande av fyraårig studiegång på naturvetenskaplig linje m. m. avslårmotionen 1978/79: 521, 15. att beträffandeåtgärder för att stimulera rekrytering i gymnasieskolan tUl naturvetenskapliglinje avslår motionen 1978/79: 733 i denna del, 16. att beträffandesärskilda åtgärder för att stimulera rekrytering till verkstadsteknisk linjeavslår motionen 1978/79: 628 yrkandet 9, försöksverksamhetmed kombination av gymnasieskolstudier och idrott 17. att beträffandeförsöksverksamhet med gymnasieskolstudier och idrott med anledning avpropositionen 1978/ 79: 100 samt med bifall till motionerna 1978/79: 447,1978/79: 923, 1978/79: 1649 och 1978/79: 1937, samtliga motioner i denna del,som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 18. att beträffandeförsöksverksamhet med kombination av universitetsstudier och idrott avslårmotionen 1978/79: 1649 i denna del, 19. att beträffandebeslut om lokalisering till av försöksverksamhet med elitidrott avslårmotionerna 1978/79: 919 och 1978/79: 931, 20. att beträffandebeslut om lokalisering till av försöksverksamhet med elitidrottavslår motionen 1978/79: 1388, organisationsbeslutför gymnasieskolan m. m. 21. att beträffande degymnasiala studievägarnas organisation avslår motionen 1978/79: 628 yrkandet1, 22. att bemyndigarregeringen att meddela bestämmelser om statsbidrag för skogsbruketsyrkesutbildning i enlighet med vad som har förordats i propositionen 1978/79:100, 23. att bemyndigarregeringen att sluta nytt avtal med kommun om gymnasial utbildning förgravt hörselskadade inom kommuns gymnasieskola i enlighet med vad somförordats i propositionen 1978/79: 100, 24. att förklarar siginte ha något att erinra mot vad som i propositionen 1978/79: 100 anförts omskolöverstyrelsens rätt att utfärda föreskrifter m. m., 25. att beträffande nyagrunder för statsbidrag tiU företagsskolor bifaller propositionen 1978/79: 100och avslår motionen 1978/79: 628 yrkandet 8 i denna del, 26. att beträffandeanhållan om förslag till ökad ungdomsutbUdning i företag avslår motionen1978/79: 322, UbU1978/79: 40 29 främjande av lärlingsutbildning hos hantverksmästare m. m. 27. att beträffandedecentralisering av administrationen av statsbidrag till lärlingsutbildning,med avslag på propositionen 1978/79: 100 och med anledning av motionen1978/79: 628 yrkandet 5 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, 28. att beträffandeöverförande av medlen under förslagsanslaget Främjande av lärlingsutbildninghos hantverksmästare m. m. till förslagsanslaget Bidrag till driften av gymnasieskoloravslår motionen 1978/79: 628 yrkandet 6, 29. att beträffande antaletbidragsrum för lärUngsutbild-ning med bifall till propositionen 1978/79: 100samt med avslag på motionema 1978/79: 936 yrkandet 1 i denna del och 1978/79:1919 yrkandet 2 i denna del godkänner vad som förordats i propositionen, 30. att beträffande grunderför statsbidrag till lärlingsutbildning med avslag på motionerna 1978/79: 936yrkandet 1 i denna del och yrkandet 2 i denna del, 1978/79: 1335 i denna delsamt 1978/79: 1919 yrkandet 1 godkänner vad som förordats i propositionen1978/79: 100, 31. att beträffandeöverförande av medel från anslag till beredskapsarbeten avslår motionerna1978/79: 936 yrkandet 2 i denna del och 1978/79: 1335 i denna del, 32. att beträffandeinventering av näringslivets utbildningsresurser avslår motionen 1978/79: 449yrkandet 3, centrala och regionala myndigheter 33. att beträffande uttalandeom begränsning av skolpolitiska roll avslår motionen1978/79: 1337 yrkandet 5, 34. att beträffandeutlokalisering av avslår motionen 1978/79: 1926, 35. att beträffandelänsskolnämndernas roll i skolplaneringen avslår motionen 1978/79: 518, 36. att beträffandeinrättande av länskuratorstjänster avslår motionen 1978/79: 1927, 37. att beträffande bidragtUI och Skola bifaller propositionen 1978/79: 100 och avslårmotionen 1978/79: 1893 i denna del, 38. att riksdagenbeträffande medelsanvisningen med anledning av propositionen 1978/79:100 och motionerna 1978/79:340 i denna del och 1978/79:628 yrkandet 11, med bifall tUl mo tionerna 1978/79:447, 1978/79:923, 1978/79:1649 och UbU 1978/79: 40 30 1978/79:1937 samt med avslag på motionen 1978/79: 1891, samthga fem sistnämnda motioneri denna del, till Bidrag till driften av gymnasieskolor under niondehuvudtiteln för /80 anvisar ett förslagsanslag av 2 629 100 000kr, 39. att beträffandemedelsanvisningen med bifall till propositionen 1978/79: 100 och med avslag påmotionen 1978/ 79: 628 yrkandet 8 i denna del till Bidrag till driften avenskild yrkesutbildning under nionde huvudtiteln för / 80anvisar ett reservationsanslag av ,, 40. att beträffandemedelsanvisningen med bifall till propositionen 1978/79: 100 och med avslag påmotionerna 1978/79: 628 yrkandet 6, 1978/79: 936 yrkandena 1 och 2, 1978/79:1335 och 1978/79: 1919 yrkandet 2, samtliga motioner i denna del, tillFrämjande av lärlingsutbildning hos hantverksmästare m. m. under niondehuvudtiteln för /80 anvisar ett förslagsanslag av ,, 41. att beträffandemedelsanvisningen med bifall till propositionen 1978/79: 100 och med avslag påmotionen 1978/ 79: 1893 i denna del tUl under nionde huvudtitelnför /80 anvisar ett förslagsanslag av , 42. att beträffandemedelsanvisningen med bifall till propositionen 1978/79: 100 tillLänsskolnämndema under nionde huvudtiteln för /80 anvisar ettförslagsanslag av . Närvarandevid ärendets slutbehandling: (), (), OveNordstrandh (m), (), (), (),(), (), Hans Nyhage (m), (),(), (), (), AkeGUlström (s) och (). UbU 1978/79: 40 31 1. beträffandekorta, yrkesinriktade kurser i gymnasieskolan av myr, , , , , och (samtliga s) som anser dels att den del av utskottets yttrande som på s, 9börjar "Genom regeringens" och slutar "åtgärd"bort ha följande lydelse: Användningenav korta kurser i gymnasieskolan har i första hand blivit ettarbetsmarknadspolitiskt instrument som tas till då ungdomar varken kan fåarbete eller utbildningsplats i gymnasieskolan. Avsiktenmed de korta kurserna var dock från början att ge fler ungdomar möjligheteratt genom korta, påbyggbara kurser rikta in sig mot ett yrkesområde. För attuppnå syftet med denna kursverksamhet bör korta kurser ingå som en del av detfasta utbildningsutbudet i gymnasieskolan och kunna planeras avutbildningsmyndigheterna i kommunerna.