bet · G201AU21 · 1978-12-31 00:00:00 — Vidare får kommunala ochenskilda beredskapsarbeten för ungdomar bedrivas med förmånliga statsbidrag (av totala lönesumman). Försök pågår som syftar till att mera långsiktigtnärma skola och arbetsliv till varandra. Kurser som kombineras medberedskapsarbete eller varvas med praktik och pryoverksamhet är några inslag idenna verksamhet. Den oroande utvecklingen av ungdomsarbetslösheten harnyligen föranlett () och () att AU 1978/79: 21 26 ien gemensam skrivelse till regeringen presentera ett åtgärdsprogram motungdomsarbetslösheten. Inledningsvis i skrivelsen framhålls att ungefär 100 000ungdomar f. n. är arbetslösa eller är föremål för någon form avarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Detta motsvarar en hel årskull. Antaletungdomar som lämnar i vår är ca 9 000 fler än . De bådaverken fortsätter: Den av regering och riksdag uttalade ambitionen äratt alla ungdomar som lämnar skall garanteras utbildning, arbeteeller praktik. Skolan har ett uppföljningsansvar för ungdomarna under två årefter . AMS och SÖ kan nu konstatera att det under det år som gåttinte varit möjligt att tillfredsställande realisera vare sig garantin elleruppföljningen. Detta kan befaras bli fallet i ännu mindre utsträckning i åroch kommande är (19801983), då årskullarna kommer att vara större än under desenaste åren. kommer antalet ungdomar i åldern 1618 är aU vara 18000 fler än 1978. Utbildningsväsendetsresurser är otillräckliga för att svara mot de uttalade ambitionerna. På grundav detta har tyngdpunkten i de åtgärder, som vidtagits för de ungdomar som intefår plats i reguljär skolutbildning, kommit att ligga påarbetsmarknadspolitiken. Båda myndigheterna finner detta mycketotillfredsställande av flera skäl: Arbetsförmedlingensmöjligheter att hjälpa de yngsta ungdomarna är mycket begränsade, dä det pägrund av strukturförändringarna i arbetslivet inte på samma sätt som tidigarefinns en arbetsmarknad för 16 18-åringar. Oproportionerligt stora resurser måsteavdelas på förmedlingen för att klara ungdomarnas problem till men för andragrupper. Lönernai beredskapsarbete, där 30 000 ungdomar sysselsattes i december1978, motsvarar vad som gäller i den öppna marknaden. Inkomstnivån för deberediikapsarbetande ungdomarna blir därför hög i förhällande till detsamhällsstöd som kan utgå i samband med olika former av utbildning. Detta fårtill följd alt ungdomarnas intresse för utbildning minskar. Särskilt gäller detutbildning som ges i gymnasieskolan, där studiestödet ligger på en avsevärtlägre nivå än lönen under beredskapsarbete. Man står här inför en mycket svåravvägning. Åtgärderna för att hålla tillbaka arbetslösheten bland ungdomarnareducerar alltså de ungas intresse för den utbildning, som skulle varadet bästa alternativet både för dem själva och för samhället. Å andra sidan hardet, som redan inledningsvis sagts, inte varit något fritt val mellanutbildning eller beredskapsarbete. Utbildning har inte alltid funnits tillgängligoch den har heller inte erbjudit de möjligheter som ungdomarna frågat efter. situationen har det varit nödvändigt att bygga ut dearbetsmarknadspolitiska insatserna för att hålla tillbaka arbetslösheten.Åtgärderna har dessutom varit motiverade av de arbetslösa ungdomarnas behov avarbetslivserfarenhet eller praktik. Ingendera har itillräcklig omfattning kunnat ordnas inom den öppna arbetsmarknaden. Debåda myndigheterna vill mot denna bakgrund peka på nödvändigheten av ettsamlat åtgärdsprogram för ungdomarna där insatserna på utbildningsområdet gesden högsta prioriteten. Detta bör enligt myndigheternas mening syfta till attkraftigt öka utbildningsväsendets resurser AU 1978/79: 21 27 att styra resursökningen mot yrkesutbildning så bättre tillgodoser såväl ungdomarnas intressen som samhällets långsiktigabehov att förbättramöjligheterna att skaffa praktik och arbete att organisera gymnasieskolan sä att praktisk ochteoretisk utbildning i ännu större utsträckning kan kombineras att skyndsamt finna bättre lösningar för ensamordning av olika studiestöds- och löneformer, som inte begränsar elevernasintressen för utbildning. Förslagen konkretiseras i tolv punkter, varav tioavser åtgärder inom utbildningspolitik och tvä är arbetsmarknadspolitisktinriktade. De två sistnämnda avser bl. a. ökat antal praktikplatser samtmöjligheter till utbildning för ungdomar i enskilt beredskapsarbete. Utskottetövergår härefter till behandlingen av ett antal motioner med förslag tillåtgärder mot ungdomsarbetslösheten. Vänsterpartietkommunisterna föreslår i motionen 339 en rad åtgärder motimgdomsarbetslösheten. alla ungdomar garanteras arbete, praktik ellerutbildning ungdomsavdelningar vid arbetsförmedlingarna införas lokala åtgärdsprogram utarbetas motungdomsarbetslösheten i kommuner och landsting statsbidrag utgå vid statliga, kommunalaoch landstings-kommunala beredskapsarbeten förslag till åtgärder utarbetas för att åstadkommavärvning av utbildning och praktik Delegationen for ungdomens sysselsättningsfrågor(Delfus) utökas med representanter för fler organisationer än f. n. somrepresenterar ungdomar Vidareföreslår vpk i motionen 1643 att bidrag skall utgå till kommuner och landstingför lidigareläggning av angelägna investeringar intill 15 000 nyaarbetstillfällen. Attkomma till rätta med ungdomsarbetslösheten är den kanske viktigastearbetsmarknadspolitiska uppgiften och utskottet vill strykaunder vikten av att regeringen har sin uppm'ärksam-het riktad på detta problem.Den av vpk nämnda delegationen, som leds av statssekreteraren iarbetsmarknadsdepartementet har till uppgift att initiera åtgärder m. m. somkan förbättra syssels'ättningen för ungdom. I delegationen finns bl. a. depolitiska ungdomsorganisationerna representerade. Delegationen, som är tämligenstor, har möjlighet att adjungera företrädare även för organisationer som inteär ständigt representerade. Så sker också. Med hänvisning härtill finnerutskottet inte skäl att biträda vpk-yrkandet om utvidgning av delegationen. Närdet gäller övriga förslag frän vpk:s sida vill utskottet framhålla följande. Vidstatliga beredskapsarbeten utgår bidrag av den totala lönekostnaden. delen är motionen redan tillgodosedd. Vid kommunala beredskapsarbeten ärbidraget . har tidigare avvisat krav pä höjning till100 %. En höjning till den nivån AU 1978/79: 21 28 skullenämligen innebära att kommunerna i praktiken kompenserades till ,då ungdomar betalar kommunalskatt på sina inkomster. Utskottethar tidigare tagit ställning till vpk:s krav på införande av ungdomsavdelningarvid arbetsförmedlingarna och lokala åtgärdsprogram. Yrkandena har avstyrkts.Det har därvid hänvisats till att sådana avdelningar kan inrättas efter beslutpå det regionala planet. Även när det gäller lokala åtgärdsprogram motungdomsarbetslösheten är man oförhindrad att ta de initiativ motionärernaefterlyser, vilket också skett på en del håll i landet. I sammanhanget villutskottet hänvisa till SSA-rådens och distriktsarbetsnämndernas verksamhet. Medhänvisning till det befintliga statliga stödet till kommunala beredskapsarbetenavstyrker utskottet 'även förslaget i motionen 1643 om bidrag tilllidigareläggning av investeringar för att skapa nya kommunalaarbetstillfällen. Det kan nämnas att ca 26 000 ungdomar sysselsattes idecember i kommunala och landstingskommunala beredskapsarbeten tillvilka statliga bidrag utgått. Motsvarande antal var ca 13 000. Närdet gäller kravet på värvning av utbildning och praktik hänvisar utskottet tillatt försök härmed pågår pä olika håll i landet. En utvidgning av denverksamheten ingår f. ö. som ett av förslagen i det ovan nämndaåtgärdsprogrammet från AMS och SÖ. Medhänvisning till det anförda bör vpk-motionerna 339 och 1643 i här aktuelladelar inte föranleda någon åtgärd. Imotionen 2034 begär m. fl. (c) atl delegationen för ungdomenssysselsättningsfrågor skall få i uppdrag att kartlägga det framtida behovet avpraktikplatser samt hur dessa skall tas fram. Vidare bör delegationen ta uppfrågan om ersättning till arbetsgivare som tar emot praktikanter. Slutligenmenar motionärerna att arbetshvserfarenhet måste väga tyngre än nu vidkonkurrens om utbildningsplatser. Enligtvad utskottet inhämtat är de av motionärerna aktualiserade frågorna redanuppmärksammade inom delegationen. Frågorna har också tagits upp i den ovannämnda skrivelsen från AMS och SÖ till regeringen. Med hänvisning härtill ärdet inte erforderligt med någon åtgärd på grund av motionen. Frågorsom rör anställningsskyddslagen (LAS) behandlas i fem motioner. Socialdemokraternabegär i partimotionen 1049 att i lagen skall införas en definition avbegreppet praktikarbete. Riksdagenbehandlade detta förslag tvä gånger och lämnade det utan bifall (AU1977/78: 40, AU 1978/79: 15). Utskottet hänvisade därvid till att fråganprövades av anställningsskyddskommittén. Det finns inte anledning att ändra detställningstagandet, och motionsyrkandet avstyrks således. AU1978/79: 21 29 I motionerna 1547 av BertilJohansson m. fl. (c, m), 1555 av (), 1559 av m.fl. (m) samt 1558 av m. fl. (c) begärs att 5 § lagen omanställningsskydd ändras så att det blir möjligt att anställa ungdomar på provför begränsad tid. Därmed skulle möjligheterna att skaffa fram praktikarbetenöka. Motionärerna hävdar att den möjlighet som finns att ikollektivavtal införa regler om provanställning inte löser problemet bl. a. avdet skälet att kollektivavtal ofta saknas på den del av arbetsmarknaden som representerasav de mindre företagen. Utskottet behandlade liknande yrkanden under föregåenderiksmöte (AU 1977/78: 8) och avstyrkte dem med hänvisning till att en avanställningsskyddskommitténs huvuduppgifter är att pröva denna fråga. Enligtvad utskottet inhämtat arbetar kommittén intensivt med problemet. Resultatetav detta arbete bör avvaktas innan man tar ställning till behovet avlagändring. Utskottet avstyrker därför de aktuella motionsyrkandena. I den socialdemokratiska partimotionen 1049 aktualiseraspå nytt kravet att lagen om anställningsfrämjande åtgärder skall kompletterassä att länsarbetsnämnderna får befogenhet att anskaffa platser åt dem sombehöver praktik som en obligatorisk del av sin utbildning. har så sent som (AU 1978/79: 15)avslagit lagstiftningskravet med hänvisning till att frågan bör lösas genom samverkanmellan arbetsförmedlingen och arbetsgivarna. Vid sitt ställningstagande stöddesig utskottet på att denna uppfattning delas av AMS. Utskottet vidhåller sintidigare inställning och avstyrker motionsyrkandet. () och Flugo () begär imotionen 669 åtgärder för att skapa fler sysselsättningstillfällen förungdomar. Motionärerna vill att arbetsmarknadsmyndigheterna skall bedrivauppsökande verksamhet ute i företagen och aktivt medverka till att praktik ochvidgade utbildningsmöjligheter skapas hos företagen. Motionärernas tanke är inte ny. Verksamhet av det slag deefterlyser finns redan, men insatserna begränsas ofta av att resursernapersonellt och på annat sätt är otillräckliga. Utskottet utgår från att maninom förmedlingen arbetar vidare med denna fråga med hjälp av de ökade resursersom kommer arbetsförmedlingen till del. Med hänvisning härtill och till vadtidigare sagts om praktikplatser finns det inte anledning att ta någotinitiativ pä grund av motionen. Frågan om praktikplatser för ungdom ingår f. ö. i detåtgärdsprogram som AMS och SÖ presenterat för regeringen. Med hänvisning till det anförda bör motionen inteföranleda någon åtgärd. m. fl (s) begär i motionen 554 att enförsöksverk-samfiet igångsätts i för att bekämpaungdomsarbetslös-lieten. AU 1978/79: 21 30 Motionärerna' anser att ett försök i ett län med enintensiv, samordnad verksamhet för att bekämpa ungdomsarbetslösheten skullevara värdefullt. Man anser att en kombination av utbildning, arbete ochintensifierad förmedlings- och vägledningsverksamhet bör leda till att enstörre del av de arbetslösa ungdomarna får en meningsfull sysselsättning i formav arbete, utbildning eller en kombination därav. Försökav den typ motionärerna tänker sig pågår på olika häll i landet. I allm'änhethar dessa försök startat efter lokala beslut, ofta inom ramen för SSA-rådensverksamhet. Utskottetär inte berett att förorda en speciell försöksverksamhet i utanh'änvisar till de möjligheter som finns att på lokalt och regionalt plan prövanya arbetsformer. m.fl. (c) redovisar i motionen 1558 vissa förslag till åtgärder i syfteatt dämpa arbetslösheten bland ungdomar. Bl.a. framhålls att företagen bör engageras på ett effektivare sätt för att ökasysselsättningen bland de yngre. Särskilda resurser bör därför enligtmotionärerna ställas till SHIO-Familjeföretagens och LRF.s förfogande.Organisationerna skulle därmed engageras för att förmå företagare ochjordbrukare att anställa arbetslösa ungdomar. Arbetsförmedlingarnas arbeteskulle därmed kunna avlastas. Statsbidragav den typ motionärerna föreslår förekommer inte , och utskottet är inteberett att för de båda nämnda organisationerna föreslå sådana bidrag. Motionärernaföreslår vidare att åldersgränsen för imgdom som får beredskapsarbete ienskilda företag statsbidrag skall höjas från 20 till , i likhetmed vad som gäller för arbeten i den offentliga sektorn. a. hänvisar mantill att det skall underlätta för ungdomar som slutar sin militärtjänst alt fåarbete. Inteheller på denna punkt är utskottet berett att gå motionärerna till mötes.Utskottet vill emellertid framhålla att det finns möjlighet att efter särskildprövning tillämpa statsbidrag även för den äldre åldersgruppen. m. fl. (c) tar slutligen upp frågan om möjligfieten för företag som inteär anslutna till kollektivavtalsslutande organisation att ta emot ungdomar iberedskapsarbete. Motionärerna synes utgå från att det i praktiken ställs uppkrav på sådan organisationstillhörighet för att enskilt beredskapsarbete skallkunna anordnas. Enligtgällande regler beslutar arbetsmarknadsmyndigheterna om inrättande avberedskapsarbeten. Innan beslut meddelas om bidrag till enskiltberedskapsarbete för arbetslösa under skall samråd äga rum medvederbörande fackliga organisation. Om organisationen avstyrker bidrag skallärendet hänskjutas till länsarbetsnämnd som avgör frågan i plenum. Det finnsalltså inget krav på att arbetsgivaren skaU tillhöra viss organisation elleratt kollektivavtal tecknats pä arbetsplatsen. Motionen bör mot denna bakgrundinte föranleda någon åtgärd. AU 1978/79:21 31 I två motioner föreslås att arbetsgivaravgifternaskall sänkas som ett medel för imgdomar att få arbete. GunnelJon"äng (c) beg'är i motionen 2046 en utredning om möjligheterna attsänka ATP-avgiften för arbetskraft för åldern . (m) går i motionen 505 ett steg längre och föreslår att arbetsgivaravgifternaför personer under 25 är skall slopas. Detta skulle medföra att den totalalönekostnaden för yngre arbetskraft skulle minska . Utskottetavvisar tanken på att använda de sociala avgifterna som ett medel att kommatill rätta med ungdomsarbetslösheten. Både principiella och administrativa skältalar mot en sådan anordning. I anslutning till förslaget från . kan nämnas att ett bifall till detta skulle medföra ett inkomstbortfallför det allmänna pä . Utskottettar slutligen upp frågan om löner till ungdomar. I motionen 1052 upprepar vpkett tidigare framfört krav att skall uttala att principen lika lönför lika arbete oavsett ålder bör gälla på arbetsmarknaden som helhet samt attdenna princip bör genomföras på det statliga området. Motionskravenhar tidigare avslagits av med hänvisning till att de avseravtalsfrågor som det ankommer på parterna pä arbetsmarknaden att lösa. I frågaom det statliga avtalsområdet har möjlighet att öva inflytande, mendet bör i så fall ske genom lönedelegation (se AU 1976/77: 6 och 21samt AU 1977/78: 40). Liksom tidigare avstyrkerutskottet motionsförslaget. Arbetsmarluiadsverketsförvaltningskostnader m. m. budget är f. n. indelad i tioprogram. I den följande framställningen redovisas fem av dessa,arbetsmarknadsinformation, yrkesmässig och geografisk rörlighet,sysselsätiningsskapande åtgärder, totalförsvarsverksamhet och förvaltning avutrustning. Övriga program behandlas i betänkandena AU 1978/79: 20(Rehabiliterings-och stödåtgärder för svärplacerade och Sysselsätiningsskapandeåtgärder för svärplacerade), AU 1978/79: 22 (Åtgärder för flyktingar), AU 1978/79: 23 (Regionalpolitiska stödåtgärder) samt AU 1978/79: 31 (Kontant stöd vidarbetslöshet). programbudget skall förvaltningskostnaderna belasta varje program. Liksomtidigare särredovisas arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader i ettsammanhang vid sidan av andra yrkanden under programmen. Avnedanstående sammanställning framgår att förvaltningskostnaderna under nästabudgetår beräknas till i runt tal 749 milj. kr. Dessa kostnader avser ihuvudsak lönekostnader och andra omkostnader för AU 1978/79: 21 personalenvid AMS samt kostnader för lokaler och automatisk databehandling (ADB). ring 1979/80 -fl 26 932 000 + 59 136 000 -+- 1 821 000 + 5 731 000 -f 2 300 000 -f 399 000 -1- 100 000 -f 188 002 000 + 89 367 000 byråassistenter och assistenter. Som framgår av sammanställningen beräknas ibudgetpropositionen medel för en förstärkning av arbetsmarknadsverkets personalmed 350 tjänster. För innevarande budgetår har AMS tillförts medel för 225 nyatjänster. Dessutom har AMS under detta budgetår bemyndigats att anställa 300aspiranter utöver den normala aspirantantagningen av ungefär lika många. Ipropositionen förutsätter departementschefen att huvuddelen av ökningen förnästa budgetår kommer den egentliga platsförmedlingen till del. Behovet av nyatjänster har också behandlats i propositionen 1978/79: 73 om åtgärder förarbetshandikappade. Socialdemokraternaanser i partirnolionen 667 med anledning av propositionen 73 att regeringensförslag till personalförstärkning inte är tillräckligt för att förverkligaregeringens förslag när det gäller bl. a. insatser för arbetshandikappade ochännu mindre sysselsättningsutredningens förslag till insatser. Till deltakommer att förmedlingsorganisationen nu är i tvingande behov av upprustningefter de hårda ansträngningar som den utsatts för i den allmännaarbetslöshetsbekämpande politiken. Motionärerna frågar sig även ompersonaltillskott över huvud avsatts i propositionen för att tillgodosearbetsvårdsbehoven och handikappinsatserna. Beaktar man därtill att, under entid av hårda konjunk-turmotiverade insatser, arbetsvårdspersonal fått sättas ini kampen mot den öppna arbetslösheten, ifrågasätter motionärerna om regeringensför- AU1978/79: 21 33 slag ens kompenserar för den nedtrappade personalinsatsför handikappåtgärderna som tvingats fram . Mot den angivna bakgrunden finner socialdemokraternaregeringens dimensioneringsförslag oacceptabelt. behov avpersonal bör nu bedömas med utgångspunkt i dels kravet på kompensation förtidigare omfördelningar på bekostnad av handikappinsatserna, dels behovet av enkraftig förstärkning i syfte att på bred front angripa handikappadesarbetsmarknadssituation med alla de instrument som står tillarbetsmarknadsverkets förfogande. En utbyggnad av den storlek sysselsältningsutredningenföreslår 2 400 tjänster innebär enligt motionärerna en ökningsom går väsentligt utöver gängse förstärkningar. I motionen föreslås attregeringens förslag om 350 tjänster utökas med ytterligare 300 tjänster. () och i () föreslåri motionen 2049 att regeringens förslag till personalförstärkning inom arbetsmarknadsverketreduceras med 150 tjänster. Medel bör således enligt motionärerna endastanvisas för ytterligare 200 tj'änster. Behovet av ökade förmedlingsresurser därutöver bör enligtmotionärerna täckas genom omdispositioner inom verkets nuvarande personalram.En del personalresurser förutsätts vidare bli tillgängliga i och med attdatateknikens ökade användning i förmedlingsarbetet frigör arbetsförmedlingarnafrån vissa betungande rutinuppgifter. Utskottet delar socialdemokraternas uppfattning att propositionensförslag till personalförsfärkning är alltför snävt. Inte minst förverkligandetav förslagen i propositionen 73 om insatser för de arbetshandikappade samt destora behoven av förmedlande insatser för ungdomarna talar för att verket börtillföras ytterligare personal. En ökning med 300 tjänster utöver regeringensförslag som föreslås i motionen anser utskottet därför vara välmotiverad. Somen konsekvens av detta ställningstagande avstyrker utskottet förslaget imotionen 2049 om färre nya tjänster än regeringen föreslär. Vad utskottetanfört med anledning av motionen 667 i denna del 'DÖr regeringen underr'ättasom. Behovet av dövkonsulenter tas upp i motionen 484 av RuneRydén (m). Motionären föreslår att antalet dövkonsulenter utökas från fem tilltio. Enligt motionen kan dessa .konsulenters arbetsuppgifter knappast utförasav annan personal. Vidare måste de aktivt på arbetsplatsen hjälpa den döve vidinskolning i arbetet och vid de första kontakterna med arbetsgivare ochkamrater. Mot den bakgrunden bör antalet dövkonsulenttjänster fördubblas ochbestämmas till tio. De föreslagna fem nya tjänsterna bör specialdestineras frånde i propositionen begärda 350 tjänsterna. Alternativt föreslår motionären attmotsvarande antal av aspirantplatsema reserveras för personer som önskar blidövkonsulenter. Utskottet har förståelse för att det finns behov av att påolika sätt stödja de döva för att stärka deras ställning på arbetsmarknaden.När 3 1978/79. AU 1978/79: 21 detgäller förslaget att skall besluta att vissa tjänster skallreserveras för dövkonsulenter vill utskottet framhålla att det bör ankomma påAMS och regeringen att besluta hur personalresurserna närmare skall fördelas.Motionen avstyrks därför. 1977/78Utgift 776 599 000 1978/79 Anslag 768 980 000 1979/80 Förslag 885 961 000 Som framgår av följande sammanställning finansieraranslaget programmet Arbetsmarknadsinformation samt de under programmet Yrkesmässigoch geografisk rörlighet upptagna delprogrammen Flyttningsbidrag och Inlösenav egnahem m. m. Beräknad ändring 1979/80 + 235 177 000 + 70 737 000 + 46 600 000 + 46 200 000 + 46 200 000 Inlösen av egnahem m. m. 776 599 000'= + 281 777 000 + 116 638 000 'Inberäknat förvaltningskostnader. - Exkl.förvaltningskostnader för delprogrammet Arbetsmarknadsutbildning. I propositionen föreslås under punkten B 1 (s.4957) att skall till Arbetsmarknadsservice för /80anvisa ett förslagsanslag av . Medelsbehovetunder programmet Arbetsmarknadsinformation avser till större delen löner ochandra utgifter för arbetsförmedlingen, vilka har behandlats under föregåendepunkt. Ipropositionen anmäls att AMS överlämnat en utredningsrapport som behandlar delsen utvärdering av de pågående försöken med terminaler för sökning ochbevakning av lediga platser, dels en utvecklingsplan för terminalsystemet t.o. m. /82, dels en utvärdering av försöken med allmänplatsanmälan. Rapporten har remissbéhandlats och proposition i ämnet haraviserats till mars månad. I avvaktan på behandling av denna föreslås attmedel för ADB i förmedlingsarbetet och fortsatta prov med endast tas upp med oförändrade belopp jämte pris- ochlöneomräkning (60,5 resp. 21,6 milj. AU1978/79: 21 35 Departementschefen erinrar vidareom det tidigare framlagda förslaget om inrättande av arbetsmarknadsinstitutfr. o. m. (prop. 1978/79: 73, AU 20). Förslaget, somgodtagits av utskottet, inne-b'är att den arbetspsykologiska konsultverksamhetsom nu bedrivs för arbetsmarknadsverkets räkning kommer att föras över tilldessa institut: Under posten psykologiska konsultinsatser beräknas därför medelendast för . Medelsbehovet beräknas till 14,35 milj. kr. Till de centrala platslistorna och den externainformationsverksamheten föreslås 10,9 milj. kr. I tvä motioner tar man upp frågan om länsarbetsnämndernassätt att arbeta. Den ena motionen är hänförlig till skogsbrukets och den andratill byggnadsverksamhetens arbetskraftsbehov. m. fl. (s) yrkar i motionen 557 attsamrådsgrupper för arbetskraftsfrågor inom skogsbruket skall inrättas i allalän. Motionärerna åberopar erfarenheter från försök med en sådan grupp iVästernorrlands län och framhåller bl.