bet · G201SkU44 · 1978-12-31 00:00:00 — betänkande 1978/79:44 medanledning av propositionen 1978/79:115 om riktlinjer för energipolitikensåvitt avser budgetdepartementets verksamhetsområde jämte motioner Regeringen (budgetdepartemeniet) föreslår ipropositionen 1978/79:115 bilaga 4 att antar vid propositionen fogadeförslag till 1, lag om ändring i lagen (1961:372) om bensinskatt, 2, lag om ändring i lagen (1957:262) om allmänenergiskatt, I propositionen läggs bl, a, fram förslag omhöjning av skatten på vissa oljeprodukter med , per m Skatten påmotoralkoholer-föreslås bli sänkt. Ökning av energiskallen för myckel energikrävandeindustrier aviseras. Ökningen sker genom alt nedsättningsgränsen höjs från 1,3till av produkternas försäljningsvärde. Utredning om beskattningen avenergi redovisas. 1978/79. SkU1978/79:44 2 Lat; om ijnciring i lagen (1961: 372) om bensinskatt Härigenom föreskrivs att 2 S lagen(1961:372) om bensinskatt' skal! li.i iicdaii ;ingivna lydelse. Niiviirntidc hilclse Föreslagen lydelse 2- .Skatten ulgår med Skattenutgär med förliter, per liter /<)/ vara som avses it § ii) och per liter för metanol, etanol. propylalkohol och isopropyliiikohol.Blandas alkohol som har sagts i bensin eller annan vara utgår sktitl per liter för den inhlundade alkoholen och med sextioålta (ireper lilcr för blandningen i övrigt. Skatten beräknas efter varansfakturerade volym. I denna skall dock icke inräknas smörjolja som tillsattsbensin för motorclrifl. Kan skatten icke beräknas på sådant sätt eller skerfaktureringen annoriedes än enligt vedertagna grunder, ägerbeskattningsmyndighelen fastställa grunder för beräkning av volymen. Denna lag träder i kraft . ' Lagen omtryckt 1975:274. Senaste lydelse av lagensrubrik 1975: 274. ' Senaste lydelse 1978; 117. SkU1978/79:44 3 1 l'orslag lill I ,);,; om ändring i lagen (1957: 262) om allmänenergiskatt Härigenom föreskrivs att bilagantill lagen (1957: 262) om allmän energiskatt ' skall ha nedan angivna lydelse. tillaga till lagen (1957: 262) om ullmän energiskatt Nii\(irande lydelse K6r(ei'l ur 27.01 Stenkol............................................... . ur 27.01 Stenkolsslybbsamt slenkolsbriketter och liknande fasta bränslen, fram ställda av stenkol .............................. ........ . ur 27.02 Brunkolsbrikettcr ............................. . ur 27.04 Koks och kokshnketter ..................... ....... . ur 27.04 Koksstybb ......................................... ........ . ur 27.10 Fotogen med tillsals som möjliggör drift avsnabbgfiende dieselmotor ......................... ...... . ur 27.10 Motorbrännoljor, eldningsoljor och bunkeroljor ....................................................... ...... . Anm.Skatten pA oljor beräknas efter varans fakturerade volym. Kan skatten ickeberäknas pä sådant sätt eller sker fakturering annoriedes än enligt vedertagnagrunder, äger beskattnings-myndigheten fastställa grunder för beräkning avvolymen, Förteckning över vissa bränslen för vilka allmänenergiskatt skall erläggas Stenkol............................................................... ....... . Stenkolsslybbsamt slenkolsbriketter och liknande fasla bränslen, fram ställda av stenkol ............................................... ........ . Brunkolsbriketter................................................. ........ . Koks ochkoksbriketter......................................... ....... . Koksstybb........................................................... ........ . Fotogenmed tillsats som möjliggör drift avsnabbgående dieselmotor ......................... ...... . Motorbrännoljor,eldningsoljor och bunkeroljor ........................................................ ...... ÄO kr. Anm..Skatten på oljor beräknas efter varans fakturerade volym. Kan skatten ickeberäknas på sådant sätt eller sker fakturering annoriedes än enligt vedertagna grunder,äger beskattnings-myndigheten fastställa grunder för beräkning av volymen. Denna lag träder i kraft tlen . ' Lagen omtryckt 197. 'i: 272. .Senaste lydelse av lagensrubrik 1975: 272. 1* 1978/79. SkU 1978/79:44 4 dels de med anledning avprop. 1978/79:115 bilaga 4 väckta motionerna 1978/79:2317 av (apk) och (apk) vari under yrkandet 6 hemställs att uttalar sig för att avslåbudgetministerns hemställan om en fördubbling av skatten på mineraloljor; 1978/79:2357 av m. fl. (m) vari -yrkandena 8 och 9 -hemställs 8. alt avslår regeringens förslag angående lag om ändring ilagen (1957:262) om allmän energiskatt, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om beskattningen av moltryckskrafl; 1978/79:2406 av m. fl. (c) variunder yrkandet I begärs uppskov med behandlingen av propositionen och underyrkandet 11 b hemställs atl beslutar atl höja den allmännaenergiskatten på el motsvarande de /m-' som föreslås i skattehöjning förolja; yrkandet1 i motionen 1978/79:2406 har överlämnats lill skatteutskottet såvitt det avserbilaga 4 i propositionen. 1978/79:2413 av m. fl. (s) vari underyrkandet 5 hemställs atl avslår regeringens förslag angående lag omändring i lagen (1957:262) om allmän energiskalt vad avser beskattningen avmineraloljor; 1978/79:2422 av m. fl. (vpk) vari underyrkandet 6 hemställs att avslår propositionen i den del som gällerhöjningen av skatten på oljeprodukter; delsde vid /79 väckta motionerna 1978/79:1139 av m. fl. (c) varihemställs all hos regeringen begär utredning av frågan angåendebefrielse från skatt för elektrisk kraft som förbrukas i egen rörelse; 1978/79:1147 av () varihemställs atl anhåller att regeringen låter utreda en omläggning avfastighetsbeskattningen lill energiskatt och fastighetsanvändningsskatt ienlighet med motionens förslag; 1978/79:1719 av m. fl. (c) varihemställs alt hos regeringen hemställer om förslag angåendeskattebefrielse för metanol som drivmedel. SkU 1978/79:44 Energibeskattningens roll som styrmedel förenergipolitiken skall enligt direktiven förden i propositionen aviseradeutredningen om beskattningen av energi vara en av denna utredningshuvuduppgifter. De förslag som läggs fram i propositionen och motionerna fårdärför ses som temporära lösningar i avvaktan på en mera genomgripande översynav detta beskattningsområde. Att utskottet nu tar upp propositionen (i den delsom hänvisats till utskottet) till behandling innebär alt ulskoitet anser siginte kunna biträda del i motionen 1978/79:2406 framställda förstahandsyrkandelom uppskov med behandlingen i avvaktan på utgången av en folkomröstning ikärnkraftsfrågan. Som ett led i strävandena mot ett minskatoljeberoende ingår de utökade prov med syntetiska drivmedel, och främst dämetanol, som håller på atl genomföras av det halvslatliga . Metanol, som hör lill gruppen motoralkoholer, beskattas fn. på samma sätt som bensin. Med hänsyn lill att metanolens energiinnehållendast är ungefiir hälften av bensinens föreslås i propositionen alt detsammanlagda skatleutlaget -inbegripande även den del som utgår i form av allmänenergiskatt - reduceras i motsvarande mån genom atl bensinskatten på metanolsänks från till per liter. Isamma syfte och med åberopande även av metanolens miljömässiga fördelar yrkas imotionen 1978/79:1719 av m. fl. (c) fullständig skattebefrielseför metanol. har i skrivelse till utskottet begärt att vissa andranärslående högre alkoholer och etrar också skall inbegripas iskatte-nedsätlningen, men bolaget har inte begärt någon skaltenedsättningutöver vad som föreslås i propositionen. Utskottetfinner den föreslagna skattesänkningen för metanol motiverad och anser alt detf n. saknas skäl att gå längre i skattelättnader. Om melanoldrifien får störreomfattning skulle del leda till skalteförluster för statsverket och däravföljande krav på kompenserande åtgärder på andra områden. Då motionärernassyfte att främja möjligheterna att använda metanol som motorbränsle i huvudsaktorde vara tillgodosett genom förslaget i propositionen finner utskottet inteskäl tillstyrka bifall till motionen 1719. framförda önskemålen om skaltenedsättning ävenför vissa högre alkoholer och etrar torde i stort sett sakna praktisk betydelseeftersom dessa varor blir skattepliktiga endast i de fall de f n. - till litendel - ingår i vissa motoralkoholblandningar. Frågan bör emellertiduppmärksammas om utvecklingen skulle leda fram till ökad SkU 1978/79:44 6 användningav sådana produkter. Bensinskattelagens grunddefinitioner är r ö. svårtolkadeoch i behov av en översyn. Utskottet har i annat sammanhang förutsattalt punktskalieutredningen skulle se över vissa andra bestämmelser rörande bensinbeskattningen.Det torde under sådana förhållanden vara lämpligt all denna utredning ser överäven definitionerna och lagstiftningen i övrigt och därvid närmare prövarfrågan om beskattningen av de högre alkoholerna m. m. Gasolen är i motsats till metanolen huvudsakligenen oljeprodukt, som har påtagliga fördelar från miljösynpunkt framför bensinoch brännolja. När gasolskatien infördes anpassades beskattningens höjdlill den då gällande brännoljeskatten, som sedermera ersatts avkilometerskatten. I samband med de höjningarav bensinbeskattningen som därefterägt rum har en motsvarande uppräkning av gasoiskallen skett,vilket medverkat lill att gasoldriflen med hänsyn till de extrakostnader denmedför inte utgjort något verkligt alternativ till bensin- ochbrännoljedriften. När 1978 beslutade om en bensinskattehöjning med 25öre per liter ändrades inte gasolbeskaltningen, vilket närmast motiverades avatt det bara förekom gasoldrift i försökssammanhang. Företrädarna för deföretag som vill utveckla gasoldriflen har begärt en sänkning av gasolskatieneller atl nu gällande relation i beskattningen mellan bensin och gasol behålls.Med anledning härav uttalar budgetministern i propositionen att enligt hans meningden nuvarande relationen t. v. i huvudsak bör behållas. Utskottetansluter sig lill uttalandena i propositionen i denna fråga. Gasolen erbjuderså påtagliga miljömässiga fördelar att användningen för motordrift börstimuleras. Det finns anledning anta att motorgasolen i första hand kommer attanvändas inom de största tätorterna och således bidra till minskadeluftföroreningar på de platser där avgasproblemen är mest påtagliga. Debegränsade skatteföriuster som kan uppkomma bör enligt utskottets mening därföranses väl kompenserade genom miljöfördelarna. Beskattningenav mineraloljor m. m. Med hänsyn lill att skatten i förhållande lillenergiinnehållet är väsentligt lägre på oljorän på elektrisk kraft föreslås ipropositionen att energiskatten på oljor fördubblas, dvs. per m-* fr. o. m. . Åtgärden motiveras med alt den börkunna bidra till ett minskat oljeberoende. Även statsfinansiella skäl åberopaseftersom höjningen beräknas inbringa drygt 500 milj. kr. Ipartimotioner från s, m, vpk och apk yrkas avslag på skattehöjningen med hänsyntill dess effekter för bl. a. industrin, villaägarna och hyresgästerna. Icenterns partimotion godtas höjningen av oljeskatten, men motionärerna SkU 1978/79:44 7 begärsamtidigt en motsvarande höjning av skatten på elektrisk kraft för att dämpaenergikonsumtionen och för att öka statsinkomsterna med ca 600 milj. kr. Regeringenhar funnit att energiinnehållet bör vara avgörande för energibeskattningensavvägning. Mycket talarenligt utskottets mening för atl man bestämmerbeskattningen i enlighet härmed men med hänsyn tagen även till energikällornasart och kostnadsläge och de miljömässiga aspekterna. Mot denna bakgrund skulleden föreslagna höjningen av oljebeskallningen i princip kunna godtas. ändå avstyrker denna åtgärd motiveras främst av de under senare tidkraftigt stigande oljepriserna som i sig inneburit väsentligt störrekostnadsökningar för uppvärmningen av bostäder och för industrinsenergiförsörjning än vad den föreslagna skattehöjningen skulle medföra.Utskottet finner det inte förenligt med samhällsintressena att nu fördubblabeskattningen, särskilt som oljepriset kan väntas stiga ytteriigare under detnärmaste halvåret. Avstyrkandet skall emellertid inte tolkas som ett uttryckför att utskottet skulle anse sig kunna bortse från de statsfinansiellaaspekterna. Utskottet finner emellertid atl statens inkomstbehov och vad som iövrigt krävs i nuvarande ekonomiska läge i första hand bör tillgodoses genombredare lösningar. Sammainvändningar kan i princip riktas mot centerförslaget alt skärpa skatten påelkraft, men mot delta yrkande kan dessutom anföras alt därvid helt bortsesfrån energivärdet. Den föreslagna höjningen av elskatten skulle i förening medförslaget till skärpt oljebeskaltning förorsaka det svenska näringslivetbetydande merkostnader. Även enskilda förbrukare skulle i åtskilliga falldrabbas av väsentliga merutgifter som de inte haft anledning att räkna med.Utskottet kan således inte biträda detta yrkande i c-motionen. Ienlighet med det anförda tillstyrker utskottet motionerna 2317,2357,2413 och2422 och avstyrker propositionen i denna del liksom yrkandet 11 B i motionen2406. Enligt den särskilda lagen om nedsättning av allmänenergiskatt skall sådan skatt utgå med högst av de tillverkade varornasförsäljningsvärde fritt fabrik. Regeringen får sätta ned denna procentsats förenskilda företag, dock inte enligt vad som framgår av förarbetenatill lagen. har regeringen fastställt procentsatsen till ochi propositionen aviseras att regeringen har för avsikt att höja procentsatsentill fr. o. m. . Åtgärden skulle medföra en inkomstförstärkningpå ca 90 milj. kr. och innebära att den övervägande delen av de företag som nuåtnjuter nedsättning skall förlora denna förmån. Iprincip kan göras gällande att inte borde uttala sig i en fråga därregeringen fått fullmakt att inom vissa gränser fastställa beskattningens höjd.Utskottet anser emellertid att frågan är av sådan vikt att det endaalternativet SkU 1978/79:44 8 tillett uttalande om lagens tillämpning hade varit att föreslå attåterkalla fullmakten och i stället fastställa procentsatsen i lagen för varjeår. Eftersom utskottet finner att systemet med regeringens prövning av dessafrågor innebär påtagliga fördelar, vill utskottet inte förorda en dylik lagändring. Denföreslagna höjningen av procentsatsen kan främst försvaras med hänvisning lillden statsfinansiella situationen och del därigenom uppkommande behovet avinkomstförstärkningar. Vad som enligt utskottets uppfattning framför alll talarmot en sådan åtgärd är atl den tyngst skulle drabba vissa av de branscher somhaft de största svårigheterna under den senaste lågkonjunkturen. Ivissa fall kan en ökad beskatining leda lill krav på ökat statligt stöd, medanen sådan åtgärd för andra företag betyder minskade investeringar. En generellskattehöjning framstår därför för utskottet som en mindre lämplig åtgärd f. n.Utskottet förordar därför att regeringen under nu gällande förutsättningarbehåller nuvarande beskattningsnivå för industrins del. Skulle en allmänhöjning eller höjningar för vissa branscher eller företag framstå sommotiverade av konjunklurpolitiska eller därmed jämförliga skäl bör regeringenemellertid inte vara förhindrad att ändra procentsatsen förskaltenedsätiningen. Bland de frågor som enligt propositionen bör prövasav den tillsatta utredningen om beskattningen av energi m. m. hörmottryckskraftens skattemässiga behandling. I c- och m-motioner begärs ocksåutredning av denna fråga i syfte att genom skattebefrielse underiällautbyggnaden av motlryckskraflsanläggningar. Frågan har tidigare behandlats avde utredningar på energiskatteområdet som föregick den nu tillsatta ochresulterat i förslag om skattebefrielse, som remissbehandlats. Riksskatteverkethar därvid inte funnit den avsedda befrielsen förenad med några svårigheter.Sveriges industriförbund har med anledning härav i skrivelse lill utskottetframhållit alt förbundet inte anser ytterligare utredning nödvändig. Utskottetfinner i likhet med atl någon ytteriigare utredning av fråganom mottryckskraftens beskattning inte erfordras. En utbyggnad avmotlryckskraflsanläggningar gör det möjligt att utnyttja värmeöverskottet inomindustrin. Från både nationalekonomisk och energipolitisk synpunkt finns därförskäl att stimulera denna utbyggnad som är förenad med särskilda anläggnings-och driftkostnader. Med hänsyn till att en moiirycksanläggning i exempelvis encellulosafabrik måste projekteras i samband med ångmaskineriet, som är avsettatt vara i drift avsevärd tid, är det angeläget att eventuellastimulansåtgärder inte fördröjs i onödan. Mot denna bakgrund förordar utskottetatt skattefrihet skall gälla fr. o. m. för mottryckskraft somförbrukats i egen industriell verksamhet. SkU1978/79:44 9 Förfatiningstekniskt bör frågan lösas genom atlavdragsrätt för sådan kraft förs in i energiskattelagen. F. n. gäller endastden skattelättnaden för sådan elkraft att producenten får göra avdrag förenergiskatten på 0,15 1 olja per kWh. Vid skattefrihet för elkraften bör istället denna avdragsrätt slopas. I det fall mottryckskraften säljs bör denemellertid beskattas enligt nu gällande regler. Genom den sålunda förordade ändringen av energiskattelagenfår yrkandena i motionerna 1139 och 2357 om mottryckskraft anses vara tillgodosedda. Energiskatt i stället för jästighetsskait Utskottet behandlar i dettasammanhang slutligen också motionen 1147 av () angåendeutredning av en omläggning av fastighetsbeskattningen till energiskalt ochfastighetsanvändningsskatt. Ett sådant syslem skulle enligt motionärens meningbidra lill en utjämning av hyreskostnaderna. En fastighetsanvändningsskatt skullevidare vara alt föredra framför nuvarande system med fastighetstaxeringeftersom den skulle anknyta till bruksvärde och beskattningsförmåga. Utskottet har tidigare behandlat ett likartal yrkande frånsamma motionär och därvid framhållit atl fastighetsbeskattningen ingår som ettled i hela beskattningssystemel med återverkningar på inkomstskatt,förmögenhetsskatt, arvs- och gåvoskatt m. m. Utskottet har med hänvisninghärtill inte ansett sig kunna tillstyrka motionärens förslag. Den nu behandlademotionen föranleder inte utskottet till något ändrat ställningstagande, varförutskottet avstyrker motionen 1147. 1. beträffande uppskov medbehandlingen av propositionen 1978/ 79:115 altriksdagen avslår motionen 1978/79:2406 yrkandet I, såvitt yrkandet avser bilaga4 i propositionen; 2. beträffandebeskattningen av metanol atlriksdagen med avslag på motionen 1978/79:1719 och med bifall till propositioneni denna del sänker skatten på metanol med per liter; 3. beträffandebeskattningen av gasol atlriksdagen godkänner vad i propositionen och av utskottet uttalats härom; 4. beträffandebeskattningen av mineraloljor m. m. allriksdagen med bifall lill motionerna 1978/79:2317, 2357, 2413 och 2422 såvittavser denna fråga och med avslag på propositionen i motsvarande del avslårförslaget om höjd oljebeskattning; SkU 1978/79:44 10 5. beträffande en mot den höjda oljebeskallningensvarande höjning av skallen på elkraft att avslårmotionen 1978/79:2406 i denna del; 6. beträffandenedsäiiuiugsreglerna för industrin att godkännervad utskottet uttalat i denna del; 7. beträffandebeskattningen av mottryckskraft att medanledning av motionerna 1978/79:1139 och 1978/79:2357 yrkandet 9 beslutar atlinföra avdragsrätt för mottryckskraft som förbrukas i egen verksamhet och attslopa avdragsrälten för olja som förbrukas vid produktion av sådan kraft; 8. h&lTäffandt energiskatt i stället förfastighetsskatt atl avslår motionen 1978/79:1147; 9. beträffande författningsförslagen all a. antar detvid propositionen fogade förslaget till lag om ändring i lagen (1961:372) om bensinskatt, b. avslår detvid propositionen fogade förslaget till lag om ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskalt, Lagom ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskatt Härigenom föreskrives att 24 och 25 §§lagen (1957:262) om allmän energiskatt skall ha nedan angivna lydelse. 24§ I deklaration som avses i 23 § 1 24 § I deklaration som avses i 23 § 1 mom. må avdrag göras förbränsle, mom. må avdrag göras för bränsle, a) ibeskattat skick förvärvats för a) i beskattat skick förvärvats för återförsäljningeller förbrukning i återförsäljning eller förbrukning i egen rörelse, egenrörelse, b) återtagitsi samband med åter- b) återtagits i samband med återgång av köp, gångav köp, c) förbrukatsav eller försålts till c) förbrukats av eller försålts tillkommunikationsföretag för bandrift kommunikationsföretag för bandrift eller därmedlikartat ändamål, eller därmed likartat ändamål, d) förbrukatseller försålts för för- d) förbrukats eller försålts för för brukning i fartyg eller luftfartyg, brukning i fartyg eller luftfartyg, e)av den SKatlskyldigeeller för e)av den skatlskyldige eller för hans räkning utförts urriket eller hans räkning utförts ur riket eller förts till svensk frihamn för annat ändamål än attförbrukas där, O förbrukats eller försålts för förbrukning för annatändamål än energialstring eller för förbrukning, i samband med fabriksmässigtillverkning av motorer, för avprovning av motorer å provbädd eller å annandylik anordning utan atl transportmedel därvid framföres, g) förbrukats för framställning av bensin eller iförteckningen angivet bränsle eller för produktion av skattepliktig elektriskkraft, h) försålts med förlust för denskattskyldige, i den mån förlusten hänför sig till bristande betalning frånköpare. 25 § I deklaration som avses i 23 § 2 mom. får avdraggöras för elektrisk kraft, som a) levererats till kommunikationsförelagför bandrift eller därmed likartat ändamål eller överförts lill annat land, b) förbrukats eller försålts för förbrukningför annat ändamål än energialstring eller för användning i sambandmed sådan förbrukning eller vid framställning av bensin eller i förteckningenangivet skattepliktigt bränsle, c) försålts med förlust för denredovisningsskyldige, i den mån förlusten hänför sig lill bristande betalningfrån förbrukare eller icke registrerad distributör av elektrisk kraft. förts lill svensk frihamn för annat ändamål än altförbrukas där, O förbrukats eller försålts för förbrukning för annatändamål än energialstring eller för förbrukning, i samband med fabriksmässigtillverkning av motorer, för avprovning av motorer å provbädd eller å annandylik anordning utan att transportmedel därvid framföres, g) förbrukats för framställning av bensin eller iförteckningen angivet bränsle eller för produktion av annan skattepliktigelektrisk kraft än sådan som avses i 25 § första stycket d), h) försålts med förlust för den skattskyldige, i den månförlusten hänför sig till bristande betalning från köpare. 25 § I deklaration som avses i 23 § 2 mom. får avdraggöras för elektrisk kraft, som a) levererats till kommunikationsföretagför bandrift eller därmed likartat ändamål eller överförts lill annat land, b) förbrukats eller försålts för förbrukningför annat ändamål än energialstring eller för användning i sambandmed sådan förbrukning eller vid framställning av bensin eller i förteckningenangivet skattepliktigt bränsle, c) försålts med förlust för denredovisningsskyldige, i den mån förlusten hänför sig till bristande betalningfrån förbrukare eller icke registrerad distributör av elektrisk kraft, d) producerats i moiirycksanlägg ning och förbrukats i egen industriell verksamhet. SkU 1978/79:44 12 Avdraglar även göras för skatt för Avdrag tar även göras för skatt för bensin eller annat bränsle, som bensin eller annat bränsle, som förbrukats vidproduktion av skal- förbrukats vid produktion av annan tepliktig elektrisk kraft,i den mån skattepliktig elektrisk kraft a/; 5ö(/ö/j avdrag icke gjorts enligt24 § g) eller som avses i första stycket d), i den mån enligt 7 S 1 mom. i) lagen(1961:372) avdrag icke gjoris enligt 24 S g) eller enligt7 sJ 1 mom. i) lagen (1961:372) Dennalag träder i kraft . Näiyarande:Erik (), andre vice talmannen (), (), (). (), (), (), (), (), i (s), KurtSöderström (m), * (c), (), () ochWilhelm (). * F.j närvarande vid betänkandets justering. 1.beträffande beskattningen av mineraloljor m. m. avNils och (båda fp) som Somett led i finansieringen av bl.