bet · G201UU33 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av propositionen 1978/79:196 med förslag till lag om förbud motinvesteringar i och jämte motioner 1 proposilionen 1978/79:196 har regeringen påhandelsministerns föredragning lagt fram förslag lill lag om förbud molinvesteringar i och . Lagens syfte är all begränsa den svenskanäringsverksamheten där och att därigenom öka det internationella trycket påden sydafrikanska regimen och påverka dess raspolitik. Avsikten är alt lagenskall träda i kraft . Lagförslaget ålerges i sin helhet på s.9-11 i föreliggande betänkande. Förslagels framläggande har bl. a, föregåus av ettomfattande utredningsarbete samt av lagrådsremiss. Fråganom förbud mot svenska nyinvesteringar i och och omåstadkommande av en begränsning av svenska förelags verksamhel däraktualiserades av , sedan ulrikesutskoltet medanledning av molioner härom funnit anledning uttala sig för att det i svensklagsliflning i särskild ordning borde införas förbud mol vidare kapitalexport lillSydafrika, liksom till del av alltjämt ockuperade ,isambandmed rörelagsinvesteringardär(UU 1976/77:22,rskr 350). I det av riksdagenenhälligl godkända belänkandet föreslogs atl regeringen skulle tillsätta enutredning med uppgift all bl. a. ularbela ell lagförslag avseende förbud motdylik kapitalexport. Utgångspunkten för utredningsarbetet borde vara allSverige skall bidra till atl öka trycket på , Ulredningen borde vidareomfalla de juridiska, folkrältsliga och utrikespolitiska aspekterna på ellensidigt åtagande av detla slag saml en bedömning av de poliliska, ekonomiskaoch psykologiska effekterna av en dylik åtgärd. Från uiskoitets och riksdagenssida förutsattes att regeringen skulle låta ombesörja överiäggningarmed närmast berörda svenska företag i syfte att lå till stånd en begränsning avderas verksamhel i (och i förekommande fall i ) lill vad somunder rådande omständigheter syntes lämpligt. Medanledning härav tillsatte regeringen en kommitté med pariamentariskförankring för all utreda frågan om dylika förbudsåtgärder och i oktober 1977dessutom en särskild utredare för all överiägga med närmast berörda svenskaförelag om möjligheterna all åsladkomma en 1 1978/79. UU 1978/79:33 2 frivilligbegränsning av deras verksamhel i . Densärskilde utredaren, som gav sitt arbete namnet ulredningen för begränsning avförelagens verksamhet i , avlämnade sitt belänkande (Ds H1978:3) De svenska företagens verksamhet i , Av utredningen framgickaU de aktuella svenska koncernledningarna inte var beredda atl genomen överenskommelse medverka lill en inskränkning i den svenskanäringsverksamheten i , Kommittén,som antog namnet , avgav betänkandet(SOU 1978:53) Förbud mol investeringar i , Också Sydafrikaulredningenfann vid samtal med företagen att dessa inte var villiga atl göra åtaganden omen begränsning av sin verksamhet i , Efterremiss har yttranden över de båda betänkandena avgells av flera myndigheter,organisalioner, förelag m, fl. En sammanfattning av Sydafri-kaulredningensbetänkande liksom en sammanställning av remissyttrandena återfinns ipropositionen (s, 51-74 resp, s, 75-149). hade det varit atl föredra om begränsningen av den svenskanäringsverksamheten i kunnat åstadkommas genom elt kapiialexportförbudsamt en överenskommelse med företagen, kapitalexportförbud utan enkompletterande överenskommelse skulle däremol inte uppfylla syfiel alt begränsasvensk näringsverksamhet i , särskill som ulredningen visal alt desvenska investeringarna under 1970-lalet till skett genomkapitalöverföring från , Mot denna bakgrund har utredningen i ställetföreslagit en lag som riktar sig mol själva investeringarna i ,oavsett hur dessa finansieras. Förslagels syfte är alt hindra atl företagnyelableras och alt svenska företag utvidgar den verksamhet de nu bedriver iSydafrika, Ocksåefter det att de båda utredningarna slutförts har överiäggningar mellanföreirädare för regeringen å ena sidan och företag och företagsorganisationerå den andra ägt rum för atl utröna om vissa av de ålgärder som behövdes skullekunna säkras ulan alt omfattande lagsliflning behövde tillgripas. Syftet därmedhar varit att om möjligt uppnå en överenskommelse om icke-expansion ikombination med etl förbud mot kapitalexport för svenska juridiska personersaml viss informationsskyldighet. Genom elt åtagande om icke-ulvidgning skulleförelagen slippa alt i detalj behöva redovisa och motivera sådana investeringari som endasl har karaklär av ersältningsinvesteringar ochmyndigheterna slippa all ägna sig åt en betydande deialjkoniroll. Deöveriäggningar härom som ägt rum med tillverkningsförelagen under december 1978och har emellerlid inte letl lill någon överenskommelse. Delvisade sig sålunda inte möjligt atl uppnå ett frivilligt åtagande frånföretagens sida alt inle utvidga sin verksamhet i , Moldenna bakgrund har regeringen i likhei med Sydafrikaulredningen funnit att detgivna syftet kan nås endast om reslriklioner sätts in mol UU 1978/79:33 3 investeringaröver huvud lägel och oavsett varifrån del behövliga kapitalet för expansionhärrör. 1 tog hösten 1976iniiialiv lill en resolulion, i vilken uppfordrades altöverväga måu och steg för alt hindra utländska nyinvesteringar i Sydafrika.Förslagel härom, som framlades i samverkan med övriga nordiska och vissa andraländer, antogs med stor majorilel (124-0-16). På svensk lillskyndan antogsockså vid de båda följande årens generalförsamlingar molsvarande resolutioner.1 den senaste resolutionen, som antogs försi under församlingsmölelsförlängning (med röslsiffrorna 117-0-10), utvidgades uppmaningentill säkerhetsrådet all även gälla finansiella lån till Sydafrika.Säkerhetsrådei har diskutera! men ännu inte agerat på församlingensuppmaningar. Molangivna bakgrund har regeringen för yllrande underställt lagrådet eu förslaglill lag om förbud mol investeringar i och och ilagrådsremissen lämnai ulförliga motiveringar för lagförslaget. 1 remissenförutsattes alt lagen skulle träda i kraft . 1remissen diskuteras bl. a. ett invesleringsjöibuds effekter i , iSverige samt i tredje land och FN. Huvudsyftetmed etl investeringsförbud är enligl propositionen atl söka påverka densydafrikanska raspolitiken och samhällsordningen. Elt ensidigt svenskl förbudtår viktiga politiska och psykologiska effekter genom au öka trycket på densydafrikanska regimen. Vi bidrar lill all isolera , vilkel vi på sikthoppas skall medverka till all de djupgående molsällningarna i landet löses påfredlig väg. Denna uppfallning har stöd hos alla FN:s medlemsstater. Åtgärdernamåste ses som eu led i de internationella ansträngningarna atl avskaffaaparlheidpoliliken i . Också den sydafrikanska svarta oppositionenkräver internationell isolering av . Lagenskall ge möjlighet för berörda förelag alt överieva "på spariåga"lills förhållandena förändrats, vilkel lagens dispensregler skall medge. Del ärsvårt all säkert bedöma ifall invesieringsförbudet kommer att leda till attsvenska lillverkningsföreiag i avvecklas. Försäljningsföretagenpåverkas inle på samma säll av invesieringsförbudet Sydafrikanskamotåtgärder kan leda till att svensk företagsamhet i begränsas elleravvecklas. Del är osannolikt alt svenska företag som är underkastade svensklagstiftning skulle kunna påverka förhållandena på den sydafrikanskaarbetsmarknaden i någon avgörande omfattning. Svenska företag tvingas della irasdiskrimineringen genom alt de måste följa sydafrikansk lag. a. av deltaskäl bör svenska förelag efter hand söka sig lill andra marknader än . UU 1978/79:33 4 Belräffande etl invesleringsförbuds effekter iSverige anförs i propositionen bl. a. all den sysselsättningsmässiga betydelsenav svensk export till totalt sett är så pass liten - mindre än 0,3 %av induslrisysselsätlningen i Sverige-att även en kraftig reduktion börkunnaklaras genom den normala omsättningen på en balanserad arbetsmarknad. Ellsuccessivt bortfall av leveranser lill bör inle i sig medföra merbelydande störningar än vad etl förelag normalt måste kunna räkna med och harberedskap för. Handelsministerndelar inle företagens uppfallning all ålgärderna mol kan få negativaeffekter för exporten lill andra länder. 1 della sammanhang erinras om denbelydande good will-effekl som den svenska södra och Sverigeskonsekventa stöd lill folkens frigörelse-strävanden leli lill i olika delar avvärlden. Del är inte osannolikt all svenska förelag kan dra nytta härav och allsvensk export således kan förbällra sina möjligheter på vikliga marknader iu-länderna. Delunderstryks i proposilionen alt del nu akluella lagförslaget inte innebär atlhandeln med avbryts. I och för sig vore det riktigt all tillgripabreda ekonomiska sanktioner i syfte att lå slut på rasåtskillnadspolitiken.Sverige är således berett all anslula sig lill sanktioner riktade mol handelnefter beslui av . Endast sådana beslui kan emellertid upphävade åtaganden på handelns område som har gjorl som medlem av bl. a. GATToch . 1 del avsniit av lagrådsremissen som återgerregeringens folkrättsliga överväganden i ärendei heierdel bl. a. all en avFN-slagans grundtankar är all staterna skall försöka undvika konfiikter och inlernalionellamotsättningar genom atl främja och befordra aktningen för mänskliga rättigheteroch grundläggande friheter för alla. Successivt har stadgan också kommil altkompletteras av andra vikliga dokument, 1. ex, FN:s allmänna deklaration om demänskliga fri- och rättigheterna , samt av rättsligt bindandekonventioner i ämnet. Principen om respeki för människan som individ ulanåtskillnad med avseende på ras etc. har således alllmer kommil atl bli enviktig faktor i folkrätten. Fråganom påföljder för brott mol den folkrältsliga grundordningen har under lång liddiskuterats i den folkräiisliga dokirinen. Enligt nu gällande folkrätt, som denkommer lill uttryck i FN-sladgan,är det som skall beslula omför medlemmarna bindande sanktioner när hol eller brott mot fredenkonsiaterais. Ävenom huvudlinjen också i fortsättningen måste vara alt det är säkerhetsrådet somhar kompelens alt falla bindande beslui om sanktioner, finns del enliglproposilionen utrymme för den individuella staten au vidta den typ avbegränsade åtgärder som föreslås, särskilt som dessa har etl markant slöd iresolutioner antagna av . Deterinras även om den konsliluiionella debatt som förts inom FN om förhållandet mellansäkerhetsrådets och generalförsamlingens kompetens all UU 1978/79:33 5 agera.Särskill från väslmaklshåll har anmärkts all slalerna på eget iniiialiv kanvidta ålgärder som all avbryla diplomatiska, ekonomiska och finansiellarelationer med en annan stal. folkrättsliga doktrinen har frågan om intervention i en annan stats inreangelägenheter länge diskuterats. Intervention ansågs lidigare enliglfolkrätten vara rätlsenligl. är emellerlid principen om icke-inblandningden förhärskande. Principen om icke-inblandning kan dock inle anses läggahinder i vägen för diskussion av frågan om mänskliga fri- och rättigheter.Dessa tillhör ett så väsentligt område inom folkrätten att numera varje statäven bilalerall tår anses ha rätt atl la upp dessa frågor ulan alt kunnabeskyllas för inblandning i annan stats inre angelägenheter. Principenom icke-inblandning har vidare behandlats i den av generalförsamlingen antagnadeklarationen om internationella rättsprinciper rörande vänskapliga relationeroch samarbete mellan stater i enlighet med FN:s stadga. Enligl deklarationen ärvarje stat skyldig atl genom enskilda åtgärder eller gemensamma aktioner främjaden allmänna respekten för och iakttagandet av mänskliga fri- och rättigheter ienlighet med FN-sladgan. Varsamhetbör emellertid iakttas i dessa hänseenden, och regeln att avtal skall hållasbör vara vägledande för tillämpningen av ingångna rättsligt bindande avtalstaterna emellan. En unilaleral svensk aktion mot handels-och varuutbyte medSydafrika bedöms därför enligt proposilionen inle möjlig. är en åtgärd avsådan vikt och rättslig natur att den måste regleras genom den i FN-stadganförutsedda för medlemsstaterna bindande ordningen. Ett ensidigt avbrytande avhandelsförbindelserna skulle därför strida mol internationella åtaganden.Däremot strider de av Sydafrikaulredningen föreslagna mer begränsadeåtgärderna inle mol bestämmelser. Det är emellertid regeringensförhoppning att del på sätt som FN-sladgan föreskriver skall bli möjligt att fålill stånd sådana bindande sanktioner att även isolerashandelsmässigt, kommer, liksom hillills, att verka för della. Avfolkrätten följer atl varje stat har oinskränkt rätt till utövande avjurisdiktion - territoriell jurisdiktionsrätt - inom sitt område i vad gällerbåde dess egna medborgare och utlänningar som vistas i territoriet och därbegår straffbelagda gärningar. En stat har vidare s, k, personligjurisdiktionsrätt över sina egna medborgare, vare sig dessa befinner sig inomstatens territorium eller utomlands. Även om dessa vistas utomlands måste de lahemlandels regelsystem i beaktande, trots att detla kan sakna möjlighelall utöva sin jurisdiktionsrätt. En stat kan inte utöva jurisdiktion inom ettannat lands territorium. Ett sådant handlingssätt vore folkrättsligt otillåtetoch kunde påkalla motåtgärder från berörd stals sida. Medanledning därav slås i propositionen fast alt regeringen inte kan finna alt denföreslagna begränsade åtgärden skulle innebära sådant utövande av svensksuveränitet eller jurisdiktion gentemot som kan uppfattas somotillbörligt. Vad som från svensk sida krävs är att en svensk koncern- 1* 1978/79. UU 1978/79:33 6 ledningvid utövandet av sina möjligheter alt ge direktiv till ett svenskägt ellersvenskdominerat dotterföretag skall följa de svenska lagreglerna. Videventuella lagkollisioner måste emellerlid grundprincipen enligt folkrättenvara att inle tvinga sina egna rättssubjekt, när dessa lyder under främmandestals lerritorialhöghet, till handlingar, som är oförenliga med utländskalagsystem. Regeringenförutsätter atl de svenska företagen lojall följer de svenska lagbestämmelsernaäven i förhållande till dotterföretag i tredje land. Syftet medinvesteringsförbudet är atl effekterna skall drabba och inteutsträckas lill tredje land. Regeringen förutsätter atl även berört tredje landhar samma grundinställning i apartheidfrågan som . Deföreslagna åtgärderna går enligt regeringens bestämda uppfattning inte utövergränserna för en enskild stals unilaterala handlingsmöjligheter enligtFN-stadgan och folkrätten i övrigt. Den föreslagna lagstiftningen bör i enlighel medutredningsförslaget tas upp i en särskild lag även om den har åtskilligaberöringspunkter med såväl sanklionslagen som med valulalagsliftningen. Behovetav invesieringsförbudet beslår så länge det politiska lägel i motiverardel och så länge en resolulion eller rekommendalion av integer förutsättningar för lillämpning av sanktionslagen. Reglerna bör utformas iså nära anslulning som möjligt till sanklionslagen. Del föreslagna förbudet mot investeringar kanmedföra ekonomiska förluster för de förelag som berörs. Utredningen föreslåremellertid inte all någon lagfäst rätt till ersättning införs. Utredningenhänvisar lill att frågan om ersättning för ekonomisk skada till följd av attförbud meddelas med stöd av ny lag diskuterats i tidigarelagstiflningssammanhang och att statsmakterna därvid av flera skäl inte ansettdel lämpligt med särskilda ersättningsregler, Ulredningen hänvisar i detlasammanhang till sanktionslagens förarbeten (prop, 1971:77, s, 64). Fleraremissinstanser har krävt att särskilda ersättningsregler införs i den nuakluella lagstiftningen. Regeringen delar emellertid utredningens uppfallningpå denna punkt. Såsom ulredningen påpekat hindrar detta emellertid inte atl enskadelidande vänder sig lill statsmakterna med en begäran om gottgörelse. Detfår då i varje särskilt fall prövas om och i vad mån det kan finnas skäl altlåta den skadelidande tå ersättning av statsmedel för lidna föriuster. (Prop,s, 153-169) Enligtyttrande av lagrådets majoritet över lagförslaget talar övervägande skäl föralt förslagel inte strider mot folkrältsliga principer eller någolinternationellt åtagande av vilket är bundel. UU 1978/79:33 7 harlagrådet särskilt beaktat atl den föreslagna lagen avser all reglera endastsvenska företags handlande och att dess räckvidd begränsas av den avhandelsministern åberopade folkrättsliga grundprincip som innebär att en staticke skall tvinga sina egna rättssubjekt att handla i strid mol rättsordningeni en främmande stat, under vars lerritorialhöghet de lyder. Avdel sist sagda följer emellertid enligl lagrådet också att effekterna av lagenkan begränsas avsevärt genom ålgärder från sydafrikansk sida, I den månsydafrikansk lagstiftning innebär förbud för svenska dotterföretag atl handlapå sådant sätt som den föreslagna lagen syftar lill, kan ett sådant handlandeinte framtvingas från svensk sida. Enannan svaghet med den föreslagna lagstiftningen är enligt lagrådet att delsynes föreligga goda möjligheter att kringgå den. Myckettalar enligt lagrådet för att åtminstone de svenska företag i somsysslar med tillverkning kommer att nödgas upphöra med denna verksamhel, ävenom lagen i och för sig inte innebär alt verksamheten måste avvecklas. Kravet pådispens från den för anskaffande av nyaanläggningstillgångar måste sålunda avsevärt försvåra verksamhetsplaneringen.Härtill kommer att dispensgivningen skall ske restriktivt och under ingaomständigheter tår göra det möjligt att utvidga verksamheten. Delta torde kommaatt medföra stora svårigheter för de svenska tillverkningsförelagen att hållasig kvar på marknaden, Atl verksamheten skall kunna hållas i gång "påspariåga" ter sig föga realistiskt enligt lagrådets yitrande. innehåller den föreslagna lagen åtskilliga rekvisil som kan ställarättstillämpningen inför belydande svårigheter. Vidare måste det bli förenatmed stora problem att utreda ifrågasatta lagöverträdelser. Lagrådet anser sigemellertid kunna utgå ifrån att fråga om tillämpning av lagensstraffbestämmelser inte kommer alt aktualiseras annal än undantagsvis,speciellt som åtal skall ske endast efter särskild prövning. Motdenna bakgrund anser lagrådet att förslaget till lag kan godtas med vissamodifikationer. Bl,a, har lagrådet ifrågasatt en mildring av den föreslagna straffskalan ochförordat ett ikraftträdande först , LagrådsledamotenPetrén har avgett eget ytlrande och på ett antal punkter ifrågasattlagförslagets ändamålsenlighet. Han hävdar att frågan om lagförslagetsändamålsenlighet egentligen faller utanför lagrådets kompetens och anser sigdärför sakna anledning att vare sig tillstyrka eller avstyrka förslaget, Petrénhävdar vidare att det genom riksdagsbeslut, fattal i samband medlagens antagande, bör beslutas om de grunder efter vilka ersättning skall utgåför förluster orsakade av lagstiftningens tillämpning. anser också attlagförslagets förverkanderegler torde kunna ulgå tills vidare i avvaktan påutformning av adekvata förverkanderegler. UU 1978/79:33 8 Propositionen(s. 170-172) I proposilionen konstateras all lagrådet inteansett lagförslaget strida mol folkrältsliga principer eller svenskainternationella förpliktelser. Belräffandeersättningsfrågan hänvisas lill vad som anförts härom i lagrådsremissen ochfaslslåsail lifräckligaskäl inie befunnits föreligga föralt härvidlag inta enannan ståndpunkt än den som intagits i fråga om .sanklionslagen. Inte heller ifråga om straffskalan eller förverkandereglerna har skäl befunnits föreliggaför all frångå del remitterade förslagel. Närdet gäller lagrådels förord för elt ikraftträdande först istället för den av regeringen föreslagna tidpunkten - dvs. den 1 juli 1979-framhålls i proposilionen au de få förelag som i praktiken berörs avlagstiftningen varil meveina om au ett förslag med denna innebördvar atl vänta. De bör därför inie behöva någon ytterligare tid för att beredasig inför den nya lagen, heter del i proposilionen. Påvissa andra punkter accepteras i proposilionen de ändringar eller komplelleringarav lagtexten som föreslagits av lagrådet, Ipropositionen föreslås slulligen att antar det av lagrådet granskadelagförslaget med vidtagna ändringar. (Prop,s, 2-A) Del av regeringen nu för framlagdalagförslaget om förbud mol investeringar i och har följandelydelse. UU 1978/79:33 Lag om förbud motinvesteringar i och Svenskjuridisk person får inte 1. mol vederiag förvärva rörelse som drivs i Sydafrikaeller eller del av sådan rörelse, 2. mot vederiag förvärva aktie eller andel isydafrikanskt eller namibiskl förelag eller obligation eller annan för denallmänna omsättningen avsedd skuldförbindelse som sådani förelag utfärdat, gesådani förelag lillskoii av pengar eller an nan egendom som är avsedd allanvändas i dess verksamhel, gesådant företag penninglån eller annan kredit med en löptid , eller ställa säkerhet för sådaniförelags skulder med en löplid , 3. genom handling eller underiåtenhel bidra lill allåtgärd som anges i 1 eller 2 vidlas av utländskt dotterföretag, 4. genom handling eller underiåtenhel bidra lillanskaffning av anläggningstillgångar i sydafrikanskt eller namibiskldollerföreiag. Meddotterföretag avses juridisk person beträffande vilken svensk juridisk persondirekt eller genom annan juridisk person på grund av aktie- eller andelsinnehaveller avtal har ell bestämmande inflytande och en betydande andel i resultatetav verksamheten. Svensk juridisk person som själv eller genomutländskl dotterföretag driver rörelse i eller skall åriigenupprätta investeringsplan för denna rörelse med angivande avfinansieringsmetoder. Regeringen bemyndigas atl meddela närmare föreskrifterom sådan plan. Svensk juridisk person som själv eller genomulländski dotterförelag driver rörelse i eller skall årligentill regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer redovisa hurverksamheten i dessa länder utvecklas. Redovisningen skall avse produktion,omsättning, antal anställda, företagna investeringar och andra sådanaförhållanden som har belydelse för kontroll av efterlevnaden av denna lag.Regeringen bemyndigas att meddela närmare föreskrifterom sådan redovisning. UU1978/79:33 10 Regeringen kan för visst fall medgeundantag från 1 §. Sådant undantag får dock endast avse sådan svensk juridiskperson, som vid ikraftträdandet av denna lag själv eller genom utländskldollerföreiag driver rörelse i eller . Medgivandel far avse viss investering eller investeringari vissl förelag under etl år. Undantag får inte göra del möjligl för sökandenatl utvidga sin verk.samhel i eller . Medgivande får återkallas eller ändras om de uppgifter påvilka det grundals var orikliga. Regeringen får utan hinder av 1 i;medge svensk juridisk person, som före ikraftirädandel av denna lag harförbundil sig all inie utvidga sin verksamhet i eller , rätllills vidare allersälla utrangerad, avyttrad eller förloradanläggningstillgång. Medgivandet får återkallas om verksamheten utvidgas ellereljest särskilda skäl föreligger. Den som bryter mol 1 § döms, omgärningen skett uppsålligen, lill böter eller fängelse i högst eller, omgärningen skett av grov oaktsamhet, till böter eller fängelse i högst sexmånader. 1 ringa fall skall ej dömas till ansvar. Föranstiftan av eller medhjälp till brott mot 1 § döms ej till ansvar. Den som underlåter all fullgöra skyldighet enligt 2 eller3 § döms lill böier. Svensk medborgare, vilken somföreträdare för svensk juridisk person har utom riket brutit mol 1 §, dömsefter denna lag och vid svensk domstol, även om 2 kap, 2 eller 3 § brottsbalkenej är tillämplig. Utbyte av brott enligt denna lagskall förklaras förverkat, om det ej är uppenbari obilligt. Egendom som använts såsom hjälpmedel vid brott enligldenna lag kan förklaras förverkad, om det är påkallat till förebyggande avbrott eller eljest särskilda skäl föreligger. Delsamma gäller egendom medvilken lagils befallning som ulgör brott enligl denna lag. 1 stället föregendomen kan dess värde förklaras förverkat. UU1978/79:33 11 Åtal för brott enligt denna lag tår väckas endastefter förordnande av regeringen eller den regeringen bemyndigar. Dennalag träder i kraft . UU 1978/79:33 12 I detla sammanhang behandlar ulskoltel följandemotioner eller molionsyrkanden, nämligen