bet · G201AU11 · 1978-12-31 00:00:00 — med anledning avmotioner om medbestämmandefrågor m. m. 1 betänkandet behandlas 13molionerom frågor medanknytning till främst lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet (MBL).De frågor som las upp gäller förhandlingsrätt, tystnadsplikt, facklig vetorätt,fredspliki, skadestånd, tillträde till arbetsplatsen under konflikt samt politiskverksamhet på arbetsplatsen. I en motion begärs dessutom en allmän översyn avMBL. När del gäller motionsförslagen om tystnadsplikt och politisk verksamhetpå arbetsplatsen berörs också lagen (1976:351) om styrelserepreseniation för deanslällda i aktiebolag och ekonomiska föreningar resp. lagen (1976:600) omoffentlig anställning. Slutligen redovisas i detta sammanhang en motion omtjänstledighet för fackligt och politiskt arbete. 1977/78:1333av (apk) och (apk) Imotionen yrkas att beslutar hemställa till regeringen om en allmänöversyn av lagen om medbestämmande i arbetslivet. 1977/78:609av i (m) Imotionen yrkas att hos regeringen hemställer om sådan ändring imedbestämmandelagen att i frågor som gäller arbetstagare vid en arbetsplatsdessa icke skall kunna företrädas av arbetstagare från en annan arbetsplats medmindre denne i del särskilda fallet godtagits som företrädare av dem sakenegentligen gäller. 1977/78:1337av m. fl. (fp, c, m) Imotionen yrkas att hos regeringen anhåller om förslag till sådanaändringar i lagen om medbestämmande i arbetslivet 14 § som i motionen anförts. 1977/78:1351 av () och () I motionen yrkas att beslutar anmoda regeringen all utredade i motionen aktualiserade frågeställningarna pålämpligt sätt. Motionen behandlar minoriielsorganisalioners möjligheter atl teckna kollektivavtal på detstatliga området. Riksdagen1978/79. AU1978/79:11 2 1977/78:895 av m. (vpk) 1 motionen yrkas atl beslutar 1. atl tystnadsplikten för de anställdas representanter iaktiebolags och ekonomiska föreningars styrelser avskaffas i enlighet med följande tillägg i lagen 1976:351 om styrelserepreseniation för de anslällda i aktiebolag och ekonomiska föreningar Nuvarande lydelse Motionärernas förslag Om ej------------------- sådan ledamot. Detta gäller dock ej sådan information till de anställdaeller deras fackliga organisation som han anser väsentlig för dessa. 2. att tystnadsplikten i MBLavskaffas genom alt 21,22 §§ i lag om medbestämmande i arbetslivet 1976:580 utgår. 1977/78:618 av m. (vpk) I motionen yrkas 1. att beslutar att i medbestämmandelagen införabestämmelser som innebär all lokal facklig organisation tillerkänns vetorätt mot arbetskö pares beslut i följande frågor: - köp ochförsäljning av företag 2. att i enlighet med punkten 1 beslutar antabilagda förslag till Lag om ändring i lagen om medbestämmande i arbetslivet, 38 §, samt att 39 och 40 §§ skall utgå ur lagen med ikraftträdande : Nuvarande lydelse Motionärernas förslag 38 § fnnan arbetsgivare beslutaratt låta Beslutar och verkställer arbetsgivare någon utföra visst arbete förhans eller avser att verkställa beslut, vilka räkning eller i hans verksamhetutan strider mot grundläggande fackliga att denne därvid skall vara arbetsta-intressen, har facklig organisation rätt gare hos honom, skall han på eget att förhindra eller avbryta genomfö- randet av beslut genom vetorätt mot arbetsgivarens åtgärder i följande frågor: - vid köp och försäljning avföretag, - vid nedläggning av företag, - vid avsked och permittering, - - vid anställningsstopp, initiativ förhandla med arbetstagarorganisation i förhållandetill vilken han är bunden av kollektivavtal för sådant arbete. Första stycket gäller ej, om arbetet är av kortvarig ochtillfällig natur eller kräver särskild sakkunskap och ej heller om dentilltänkta åtgärden i allt väsentligt motsvarar åtgärd som har godtagits avarbetstagarorganisationen. Om organisationen i särskih fall påkallar det, ärarbetsgivaren dock skyldig att förhandla innan han fattar eller verkställerbeslut. Om synnerliga skäl föranleder det, får arbetsgivaren fattaoch verkställa beslut innan han har fullgjort sin förhandlingsskyldighet enligtförsta stycket. Påkallas förhandling enligt andra stycket, är arbetsgivarenicke skyldig att uppskjuta beslutet eller verkställigheten till dessförhandlingsskyldigheten har fullgjorts, om särskilda skäl föreligger motuppskov. Ifråga omförhandling enligt första och andra styckena äger 14 §motsvarande till-lämpning. 1977/78:1664 av m. (m) I motionen yrkas 1. atl riksdagenbeslutar upphäva 38-40 §§ i lagen om medbestämmande i arbetslivet, 2. att -om yrkandet under 1 inte bifalls - hos regeringen anhåller om attbestämmelserna underkastas en utredning, i syfte att åstadkomma störrerättssäkerhet för olika parter, i enlighet med vad som framförts i motionen. 1977/78:1670 av m. fl. 1. att hos regeringen begär förslag tilllagstiftning om vetorätt för de anställdas fackliga organisationer vidinförande av datorbaserade system vid företag och myndigheter. 1* 1978/79. AU1978/79:11 4 2. alt hos regeringenbegär förslag till komplettering av datalagen med innebörden att protokollfrån förhandling enligt 11 § medbestämmandelagen skall bifogas ansökan omtillstånd att inrätta personregister vid förelag eller myndighet. Fredsplikt och skadestånd samt tillträde tillarbetsplatsen under konflikt 1977/78:832 av m. fl. 1 motionen yrkas att medbifall till motionen beslutar om ändring i Lagen om medbestämmande iarbetslivet 41 och 54 §§ enligt följande förslag till lagtext samt att 42-45 §§och 55-70 §§ skall upphöra att gälla. Lokal och central facklig organisation som är bunden av kollektivavtal äger rätt att utöva påtryckning i tvist om kollektivavtalets giltighet, avtalets innebörd eller tvist huruvida visst förfarande strider mot avtalet samt i tvist om förhållande mellan arbetsgivare och arbetstagare som ej reglerats i avtalet genom strejk, bojkott eller annan därmed jämförlig stridsåi-gärd. Arbetsgivare och arbetstagare, som är bundna avkollektivavtal får icke vidtaga eller deltaga i arbetsinställelse (lockouteller strejk), blockad, bojkott eller annan därmed jämförlig stridsåtgärd, omavtalet har ingåtts av organisation och denna ej i behörig ordning harbeslutat åtgärden, om åtgärden strider mot bestämmelse om fredsplikt ikollektivavtal eller om åtgärden har till ändamål 1. attutöva påtryckning i tvist om kollektivavtalets giltighet, bestånd eller rättainnebörd eller i tvist huruvida visst förfarande strider mot avtalet eller motdenna lag, 2. attåstadkomma ändring i avtalet, 3. atlgenomföra bestämmelse, som är avsedd att tillämpas sedan avtalet upphört attgälla, eller 4. attstödja annan, när denne icke själv får vidta stridsåtgärd. Första stycket utgör ej hinder för arbetstagarorganisationatt i behörig ordning besluta blockad för att utverka betalning av klar ochförfallen fordran på lön eller annan ersättningför utfört arbete. AU 1978/79:11 5 54 § Arbetsgivare, arbetstagare och or- Arbetsgivare eller arbetsgivares or- ganisation som brytermot denna lag ganisation som bryter mot denna lag eller mot kollektivavtalskall ersätta eller mot kollektivavtal skall ersätta uppkommen skada, om ej annat uppkommen skada. följer av vad nedan sägs. 1977/78:827,yrkandet 1, av m. fl. I motionen yrkas attriksdagen 1.antar följande förslag till ändrad lydelse av 60 § medbestämmandelagen: Är någon---- också medges. Vid bedömande--- avöverläggningen. Enskildarbetstagare kan ej i något fall ådömas skadestånd med högre belopp äntvåhundra kronor. Motionenbehandlas i övriga delar i betänkandet AU 1977/78:21. 1977/78:275av m. fl. Imotionen yrkas att med bifall till motionen beslutar att hemställahos regeringen om förslag till lag som ger arbetare i konflikt rätt tilltillträde till deras arbetsplatser. 1977/78:349av m. fl. 1motionen yrkas alt beslutar atl såväl Lagen om medbestämmande iarbetslivet som Lagen om offentlig anställning tillförs en ny paragraf medföljande lydelse: "Anställda hos företag eller myndighet äger rätt tillpolitisk verksamhet på arbetsplatsen." Tjänstledighetför fackligt och politiskt arbete 1977178:830av m. fl. Imotionen yrkas att hos regeringen hemställerom en utredning meduppgift att avge förslag om rätt till tjänstledighet för fackligt och politisktarbete. AU 1978/79:11 6 Uppgifteri anslutning till motionerna Allmän översyn av MBL (apk) och (apk) begär imotionen 1333 en allmän översyn av MBL. De hävdar att det ursprungligaförslaget till MBL är skröpligt och att borgerliga lottningsvinster vidriksdagens behandling av förslaget åstadkom ytterligare försämringar.Motionärerna finner det meningslöst atl upprätta en katalog över alla debrister som lagen enligt dem har visat sig vara behäftad med. De tror hellerinte på "effekten av att klottra här och där i nuvarande lagtext" ochmenar att endast en grundlig allmän översyn och revidering förhoppningsvis kanresultera i en produkt som kan vara arbetare och tjänstemän till något stöd iden dagliga och oundgängliga kampen mellan kapital och arbete. Motionärernatänker sig att nya arbeisrätiskommiitén är rätt instans atl verkställaöversynen. Kommittén har tillsatts för atl bedriva fortsattutredningsarbete på medbestämmanderättens område. Förutom behandling av vissa idirektiven närmare angivna frågor är det en viktig uppgift för kommittén allmänt följa introduktionen och tillämpningen av lagstiftningen om medbestämmandei arbetslivet. I motionen 609 begär i (m)ändring i MBL, så atl det förhindras att arbetstagare på en arbetsplats vidförhandlingar företräds av en arbetstagare på annan arbetsplats, såvida inte dennegodtagits som representant av dem som berörs i det särskilda fallet.Motionären pekar på den konfliktsituation som uppstår, när en fackligorganisation företräder två eller flera enheter med inbördes motsattaintressen. m. fl. (fp, c, m) erinrar i motionen1337 om.atl arbetsgivaren skall fullgöra sin förhandlingsskyldighet enligt11-13 §§ MBL i första hand genom förhandling med den lokalaarbetstagarorganisationen. Om enighet då inte uppnås är arbetsgivaren enligt 14§ andra stycket på begäran av arbetslagarparlen skyldig att även förhandla medcentral arbetstagarorganisation. Lagen saknar föreskrifi om den tid inom vilkenarbetslagarparlen skall påkalla central förhandling. Detta har enligtmotionärerna skapat osäkerhet, framför allt bland en del mindre företagare. AU 1978/79:11 7 ochhar lett till att verkställighet av beslut har skjutits upp onödigt länge.Motionärerna vill att en tidsfrist av skall gälla för den lokalaarbetstagarorganisationen, och de begär förslag till ändring av 14 § MBL ienlighet härmed. Frågan om rätt för m i n ori te t sorga n isa tione r inom den statliga sektorn all träffa kollektivavtal behandlas i motionen1351 av () och (). De anför att statensavtalsverk motsätter sig att träffa kollektivavtal med fackförbund som stårutanför huvudorganisationerna. Denna vägran all teckna avtal får vittgåendekonsekvenser förde berörda förbundens möjligheter att fullfölja fackligt arbeteför sina medlemmar på grund av att den trygghet och de förmåner den nyaarbetsrätten tillförsäkrar arbetstagaren i förhållande till arbetsgivarenendast gäller dem som är anslutna till kollektivavtalsbärande organisationer.Motionärerna exemplifierar det sagda med hänvisningar till bl. a. MBL,arbetsmiljölagen, lagen om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsenoch lagen om anställningsskydd. För att undvika att mindre organisationerdiskrimineras på den offentliga sektorn tänker sig motionärerna att man öppnarmöjlighet för sådana organisationer att teckna hängavtal såsom kan ske på denprivata sektorn eller alt man ändrar den arbetsrättsliga lagstiftningen. Deyrkar att frågor av del slaget utreds på lämpligt sätt, exempelvis av nyaarbeisrätiskommiitén. /anderätt m. m. 11-14§§ MBL, som berörs i motionen 1337, har följande innehåll. I11 § ges bestämmelser om arbetsgivares s. k. primära förhandlingsskyldighet,dvs. skyldighet att på eget initiativ förhandla med arbetstagarorganisation förebeslut om viktigare förändring av verksamheten eller av arbets-elleranställningsförhållanden för arbetstagare som tillhör organisationen. Enligt 12§ inträder förhandlingsskyldighet för arbetsgivaren även i andra fall än somavses i 11 § beträffande beslut som rör medlem i arbetstagarorganisationen. Idet fallet skall initiativet till förhandlingen tas av arbetstagarsidan. avses i 11 och 12 §§ kollektivavtalsbärandeorganisation. Arbetsgivaren blir enligt 13 § också förhandlingsskyldig gentemotannan arbetstagarorganisation, om fråga särskilt angår arbets-elleranställningsförhållanden för arbetstagare i den organisationen. Förhandlingarnaenligt 11-13 §§ sker enligt 14 § i första hand med lokalarbetstagarorganisation. Om den lokala förhandlingen inte leder till enighetmellan parterna har arbetstagarsidan rätt att begära att arbetsgivaren ävenförhandlar med vederbörande centrala arbetstagarorganisation. Denna begäran kanframställas av både den lokala och den centrala arbetstagarorganisationen. Ibåda fallen blir arbetsgivaren skyldig att förhandla på nytt. AU 1978/79:11 8 Motsvarandeskyldighet är inte föreskriven för central arbetstagarorganisation. Denna kanavstå från att fullfölja förhandlingsförfarandet. Sompåpekas i motionen ger 14 § inte några regler om den tid, inom vilkenarbetstagarsidan kan påkalla central förhandling. I förarbetena till detaktuella lagrummet (prop. 1975/76:105 bil. 1 s. 361-362) anförs: I 14 § har inte ställts upp några närmare regler omden tid inom vilken arbetstagarsidan skall begära ytterligare förhandling närlokal förhandling inte lett till enighet mellan parterna. Det betyderattbegäran skall framställas utan dröjsmål efter avslutandet av den förstaförhandlingen. Sker avslutandet inte genom överenskommelse mellan parterna vidförhandlingssammanträde eller på annat sätt genom arbetstagarsidans medverkanutan genom besked av arbetsgivaren, innebär paragrafen att arbetsgivarenbefrias från ytterligare uppskovsskyldighel enbart om han givitarbetstagarsidan rådmm att begära fortsatt förhandling. Sådan begäran, somalltså bör framställas omgående eller med vändande post, kan framställas bådeav den lokala och av den centrala arbetstagarorganisationen. Paragrafen är dispositiv. Den har i avtalen föroffeniliganställda försetts med kompletterande föreskrifter om tidsfrister. Idet nya huvudavtalet (7 §) på det statliga området fastställs att begäran omcentral förhandling skall framställas senast på femte dagen efter den dag dåden lokala förhandlingen avslutades. Framställningen skall ske skriftligen ominte parterna enas om annat. Motsvarande föreskrift fanns i det övergångsavtalsom ersatts av det nya huvudavtalet. Enligt 7 § i det kommunala huvudavtaletskall skriftlig begäran om central förhandling vara den kommunala myndighet somförhandlat till hända senast tionde dagen efter det att de lokala förhandlingarnahar slutförts. Görs denna begäran av lokal organisation skall också visas att dencentrala arbetstagarorganisationen vill fullfölja förhandlingsförfarandet.Innebörden av dessa avtalsbestämmelser är att det står arbetsgivaren fritt attfatta och verkställa beslut om framställning om central förhandling inteinkommer . Denna innebörd har uttryckligen angetts i del kommunalahuvudavlalet. När det sedan gäller motionen 1351 omminoriielsorganisalioners rätt alt träffa kollektivavtal ges följandebakgrund. Grundläggandebestämmelser om den förhandlingsrätt som tillkommer parter på arbetsmarknadenges i 10 § MBL. Bestämmelserna gäller oberoende av att parterna står ikollektivavialsförhållande eller ej. Den rätt som ges för part att förhandlamotsvaras av skyldighet för den andra parten att delta i förhandlingen. Medförhandlingsskyldigheten anses emellertid inte följa skyldighet att slutakollektivavtal. Dei motionen berörda konsekvenserna av att minoritetsorganisalion saknarkollektivavtal har tidigare behandlats i , bl. a. i samband medantagandet av lagen om anställningsskydd (InU 1973:36), lagen om fackligförtroendemans ställning på arbetsplatsen (InU 1974:15) och lagen om AU 1978/79:11 arbetstagarensrätt till ledighet för utbildning (InU 1974:31). I förslaget till MBL (prop.1975/76:105, bil. 1, s. 206) anförde departementschefen bl. I sammanhanget bör erinras om den kritik som harriktats mot nu gällande rätt och viss modern arbetsrättslig lagstiftning ochsom går ut på att minoritetsorganisationer på arbetstagarsidan och medlemmar isådana organisationer försätts i en sämre situation än andra genom attorganisationerna inte lyckas förmå arbetsgivarna att teckna kollektivavtal ochgenom att vissa lagfästa rättigheter och befogenheter bygger på ställningen sompart i ett kollektivavtal. Från några remissinstansers sida har föreslagilsrättslig skyldighet för arbetsgivaren att sluta kollektivavtal i vissa fall, t.ex. att sluta s. k. hängavtal med organisationer som är beredda att godkännaett redan träffat avtals villkor. Jagskall komma in något närmare på dessa frågor i följande avsnitt, där jagbehandlar förhandlingsrätten. Här vill jag bara understryka att del finns engemensam grund för alla fackliga organisationer i ett lika utformat skydd förföreningsrätten, i en grundläggande facklig förhandlingsrätt för alla, i likabehörighet att vara part i kollektivavtal och att vidta fackliga stridsåtgärdertill främjande av medlemmarnas intressen. Allvissa skillnader i fråga om rättigheter därutöver bör göras är en följd av deskillnader i fråga om förpliktelser som föreligger mellan de kollektivavtalsbundnaoch de icke kollektivavtalsbundna organisationerna. Valet av metod alt göra denåtskillnaden är en fråga för sig. Den metod som valts i den här aktuellalagstiftningen är utformad i enlighet med den arbetsrättsliga utveckling somskett i vårt land och efter förhållandena på vår arbetsmarknad. Jagförordar alltså, liksom kommittén, att nu gällande föreningsrätlsliga regleröverförs i princip oförändrade till ny lagstiftning på rättsområdet. I anslutning till propositionen aktualiseradesmotionsledes frågan om minoriietsorganisationers möjligheter att ingåkollektivavtal i de fall en större organisation i kraft av sin totala numerärgör anspråk på att ensam få sluta kollektivavtal på området. Del i motionenframställda yrkandet avstyrktes med följande motivering (InU 1975/76:45 s. 40): De grundläggande betingelserna för organisationernapå svensk arbetsmarknad är desamma. Det gäller föreningsrätten,förhandlingsrätten, rätlen alt träffa avtal och rätten atl tillgripastridsmedel. En organisations möjligheter att inom denna ram faktiskt göra siggällande är emellertid beroende av organisationens egen kraft. Det är alltsåavhängigt av en organisations styrka om den kan förmå en arbetsgivare att slutakollektivavtal. Utskottetär inte berett att förorda alt man överger dessa principer. Om motionärernasförslag godtas innebär det att man inte längre konsekvent byggerkollektivavtalet på en frivillig överenskommelse mellan parterna. Följden blirockså - vilket motionärerna inte berört - att lagen måste tillföras regler omtvång eller sanktioner mot arbetsgivare som inte erbjuderminoritetsorganisationer avtal. Det finns dessutom anledning att i sammanhangetställa frågan om inte motionärernas förslag medför behov av reglerom vissrepresentativitet m. m. för att en minoriletsorganisation skall ha rätt attbegära atl bli avtalspart. I sammanhanget måste man beakta att ävenorganisationer som lilirälligt uppkommer på en arbetsplats har förhandlingsrättoch följaktligen med motionärernas konstruktion skulle få rätt till AU 1978/79:11 10 kollektivavtal.Motionärerna har f. ö. illustrerat svårigheterna på del aktuella området genomatt med hänsyn till det särskilda huvudavtalet föreslå undanlag för denoffentliga sektorn. Frågor om minoritetsorganisationers ställningenligt den arbetsrättsliga lagstiftningen har därefter också behandlats ibetänkandena AU 1976/77:1 och 5 samt 1977/78:11. Vpk yrkar i partimotionen 895 att, man avskaffartystnadsplikten för anställdas styrelserepresentanter och för fackligaföreträdare med hänvisning bl. a. till att tystnadsplikten urholkar värdet avden information som lämnas och låser de anställdas företrädare i derashandlande: Yrkandena innebär att 8 § lagen om styrelserepresentation för deanställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar förses med ett tillägg samtatt 21 och 22 §§ MBL utgår. Imotionen 896 har vpk också begärt att den tystnadsplikt som enligtarbetsmiljölagen åvilar skyddsombud och ledamot av skyddskommitté skallupphävas. Motionen behandlas av socialutskottet i betänkandet SoU 1978/ 79:11. Styrelserepreseniation för anställda infördes påförsök genom lagen (1972:829) om styrelserepreseniation för deanställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar. Lagen upphörde att gälla medutgången av och ersattes då med en ny lag (1976:351) med sammarubrik. Enligt1972 års lag (5 §) och lag (8 §) har bestämmelserna om styrelseledamotoch styrelsesuppleant i aktiebolagslagen och lagen om ekonomiska föreningar iprincip motsvarande tillämpning på arbetslagarle-damot och suppleant för denne.Härav anses följa skyldighet att iaktta viss sekretess. Vid framläggandet avförslag till lag (prop. 1972:116 s. 135) anförde departementschefen: Enligt min mening är det av stor betydelse attföretagsledningen eftersträvar största möjliga öppenhet gentemot de anställdarörande förelagets förhållanden. Alt de anslällda överlag får tillräckliginformation om förelagsledningens beslut är redan i och för sig av värde frånföretagsdemokratisk synpunkt. I delta speciella sammanhang finns det anledningatt ta fasta på atl en sådan öppen attityd gentemot de anställda bör underlättaför arbetslagar-ledamöterna alt fullgöra sitt uppdrag. Det är emellertidofrånkomligt att även den interna informationen i viss utsträckning måstebegränsas av hänsyn till förelagets intressen. Frågan blir då om och i vad månarbetstagarledamöterna bör ha möjlighet att samråda med ledamöter iföretagsnämnden och andra AU 1978/79:11 11 förtroendevaldaäven om sådant som i princip bör hållas hemligt. För egen del anser jag migvarken kunna eller böra ange några riktlinjer för arbetslagar-ledamöternashandlande i sådana fall. Den avvägning som här måste göras mellan olikaintressen förutsätter enligt min mening atl frågan i varje särskilt fall tasupp till diskussion i styrelsen. På den vägen bör det vara möjligt alt eflerhand utveckla en praxis som tillgodoser såväl förelagels som de anställdasintressen. När förslag lades års lag (prop.1975/76:166s. 167) hänvisades till ovanslående uttalanden. Departementschefenansåg atl de alltjämt borde kunna tjäna till vägledning. Bestämmelserna om tystnadsplikt enligt 21 och 22 §§MBL har i huvudsak följande innebörd. Frågoromtystnadsplikt skall i första hand lösas genom förhandling mellan parterna.Tystnadsplikt kan begäras av såväl arbetslagar- som arbetsgivarparten. Uppnåsinte enighet vid förhandlingen kan part väcka talan vid domstol omlystnadsplikl. Detta skall ske efter det all förhandlingenavslutats. Domstolen skall förordna om tystnadsplikt i den mån det kan antasall det annars skulle föreligga risk för väsentlig skada för part eller annan.Har part begärt förhandling om tystnadsplikt skall sekretess iakttas tillsfrågan har blivit slutligt avgjord. Denna temporära tystnadsplikt föreliggerdock inte om kravet är obefogat och parten har insett eller bort inse delta. Densom med tystnadsplikt har mottagit information för lokal eller centralarbetstagarorganisations räkning har rätt atl föra informationen vidare tillledamot av styrelsen för organisationen. Även ledamoten blir i så fallunderkastad tystnadsplikt. Reglerna i 21 och 22 §§ ärdispositiva. Vid riksdagsbehandlingen av 1972 och lagarom sly rel sere-presentation för anställda krävde vpk, bl. a., att deanställdas representanter icke skulle åläggas sekretessplikl. Yrkandenaavslogs (NU 1972:62 och NU 1975/76:68). Vpkyrkade också att bestämmelserna omiystnadsplikti MBL skulle utgå ur dellagförslag som förelades . Samtidigtavslogs yrkanden i tre andra motioner om vidgade möjligheter att föreskrivatystnadsplikt (InU 1975/76:45).