bet · G201LU19 · 1978-12-31 00:00:00 — Konkursdomaren skall, om förvaltaren ej ärsökande, inhämta yttrande av denne samt skyndsamt utsätta tid och plats förrätlens sammanträde och om detta underrätta gäldenären och förvaltaren samt,om borgenär eller underhållsberätligad är sökande, denne. Rättens beslutländer till efterrättelse, även om talan föres däremol. Beslutet skall påansökan ändras, om senare upplysta omständigheter eller ändrade förhållandenföranleder det. 9 1978/79. LU1978/79:19 130 Regeringens förslag Motionärernas förslag Förvaltning av konkursbo skall slå under tillsyn avtillsynsmyndighet. Regeringen utser vissa kronofog- är länsstyrel- demyndigheter alt vara tillsyns- sen. , som är tillsynsmyndighet, får enligtbestämmelser som regeringen meddelar förordna annan kronofogdemyndighet atthandlägga tillsynsuppgift i konkursen. För tillsynen skall ersättning lillstaten utgå ur konkursboet enligt bestämmelser som regeringen meddelar. Om konkursdomaren av särskil- (utgår) da skälfinner det erforderligt, får han efler lillsynsmyndighetens hörande uppdragaål lämplig person att biträda förvaltaren med råd vid konkursförvaltningeneller an som förlikningsman biträda konkursdomaren med utredning och förlikningi tvistefråga som uppkommit genom anmärkning mot bevakning eller att fullgörabåda dessa uppgifter. Den som är anställd vid domstol får ej inneha uppdrag somavses i första styckel. När uppdraget är slutfört, skall anmälan genast göras tillkonkursdomaren. Vid denna anmälan skall fogas en redogörelse för del arbeteuppdraget medfört. Konkursdomaren skall återkalla meddelat uppdrag, näranmälan enligt tredje stycket har inkommit eller del i annat fall finns skältill ålerkallelse. Den som har fullgjort uppdrag enligt denna paragraf ärberättigad till arvode av konkursboet. Arvodet bestämmes av konkiirsdomaren eflerlillsynsmyndighetens och förvaltarens hörande. I fråga om arvode äga 82 f!andra och tredje styckena saml 83 !i motsvarande tillämpning. Då särskild förmånsrätt äger rum i boet tillhörig egendom, må ej till förfång för någon, som äger sådan förmånsrätt eller förmånsräti, som skall beaktas framför den särskilda, av egendomens avkastning och köpeskilling gäldas annan konkurskostnad än ovan sagts; dock alt. där den särskilda förmånsrätten grundar sig på företagsinleckning. av egendomen må bestridas jämväl övriga konkurskostnader, i den mån boel eljesi ej lämnar tillgång därtill. Finnes i boet egendom, vari särskild förmånsrätt ägerrum. skall, så vill det inverkar på de borgenärers rätt, som icke i denegendom hava sådan förmånsräti. av egendomens avkastning och köpeskillinggäldas kostnaden för egendomens vård och försäljning ävensom del arvode somenligt 50 a § femte Slyckei samt 82 och 83 SS skall utgå Finnes i boet egendom, vari särskild förmånsrätt ägerrum, skall, så vitt det inverkar pä de borgenärers rätt, som icke i denegendom hava sådan förmånsrätt, av egendomens avkastning och köpeskillinggäldas koslnaden för egendomens vård och försäljning ävensom det arvode somenligt 82 och 83 SS skall ulgå för egendomen. Förvaltaren skall handlägga fråga om vad som får utgåenligt 97 §. Uppkommer tvist, äga 27 S fjärde och femte styckena motsvarandetillämpning. Förvaltaren skall handlägga fråga om vad som får utgåenligt 97 S. Uppkommer tvist, äger 27 S fjärde styckel motsvarande tillämpning. De tvistefrågor, som uppkommit därigenom atl anmärkningar framställts och som ej blivit förlikta, skola förelagas lill handläggning vid borgenärssammanträde inför konkursdomaren. Därvid äga förvallaren, borgenärerna och gäldenären föra talan; och böra de borgenärer, mot vilkas bevakningar anmärkning gjorts, ingiva skriftliga svaromål och bifoga de handlingar, som styrka deras talan. De tvistefrågor, som uppkommitdärigenom att anmärkningar framställts och som ej blivit förlikta genommedverkan av förlikningsman som avses i 50 a§ eller på annal sätt. skolaföretagas till handläggning vid borgenärssammanlräde inför konkursdomaren.Därvid äga förvaltaren, borgenärerna och gäldenären föra talan; och böra deborgenärer, mot vilkas bevakningar anmärkning gjorls, ingiva skriftligasvaromål och bifoga de handlingar, som styrka deras talan. Förvaltaren skall vara tillstädesvid sammanträdet, så framt han ej har laga förfall; dock vare hans utevaro ejhinder för ärendets handläggning. Konkursdomaren skall vid sammanträdel utredatvistefrågorna och söka åstadkomma förlikning. Om alla närvarande medgiva atlanmärkning förfaller eller inskränka den eller uppdraga ål förvallaren atlsluta förlikning med borgenär mot vars bevakning anmärkning gjorls, gäller deläven för den som uteblivit. Äro både borgenär och borgensman eller annan somförutom gäldenären ansvarar för borgenärens fordran närvarande och kun- LU1978/79:19 132 Regeringens förslag Molionärernas förslag na de icke enas, gäller borgenärens mening, om ej de andralösa ut honom eller ställa betryggande säkerhet för fordringen. Finnes anmärkning, varom förlikning ej blivit träffad,skall frågan hänskjutas till rätlen. Konkursdomaren skall vid sammanträdetsslut beslämma när rättens handläggning av tvistefrågorna skall äga rum. Om detär möjligt, skall handläggningen ske i anslutning till sammanträdet.Tvistefrågor som ej behandlas av rätten skall sättas ut atlförekomma viss dag efter sammanträdel eller, om särskildaskäl föreligga, senare dag. 185 a S Beslutas atl konkursen skall Beslutas atl konkursen skall handläggassom mindre konkurs, handläggas som mindre konkurs, skall konkursdomaren efter horan- skall konkursdomaren genast till de av tillsynsmyndigheten genast förvaltare i konkursen utse krono- iilse en förvaltare att hända förval!- fogdemyndigheten i den ort, där ningen av boet. I fråga om förval- gäldenären bör svara i tvistemål lare gäller 44 S. som angå gäld i allmänhet, eller, omsärskilda skäl föranleda därtill, annan kroiwfogdemyndighet i länet. Om det avsärskild anledning är olämpligt att kronofogdemyndighet handhar förvaltningen,får konkursdomaren, efter hörande av tillsynsmyndigheten, utse annan lillförvaltare. I fråga om förvaltare / sådant fall gäller 44 S. Är gäldenären dödsbo, behöverförvaltare utses endasl om bouppteckning enligt 20 kap. ej harupprättats eller annars särskilda skäl föreligga. Beträffande tillsyn över förvaltningen äga 42, 59 och 60SS motsvarande tillämpning. Mot kronofogde eller annantjänsteman som hos kronofogdemyndighet har att vidtaga förvallningsåtgärd ikonkursen gälla samma Jäv som i 4 kap. föreskrivas ifråga omdomare. Sådan tjänsteman skall dock ej anses Jävig därför att han på tjänstensvägnar har vidtagit exekutiv åtgärd eller tagit befattning med indrivning hosgäldenären eller därför alt gärning har förövats mot honom i eller för hanstjänst. Om kronofogdemyndighet har utsetts tillförvcdtare och detav särskild anledning finnes olämpligt att myndigheten svarar för förvaltningen,får konkursdomaren på be- / fråga om entledigande av förvaltaregäller 80 § i lillämpliga delar. Avgår förvallaren innan konkursen avskrives,skall redovisning för förvaltningen avges lill tillsynsmyndigheten.Avskrift av redovisningen skall lämnas lill konkursdomaren. gäranav myndigheien utse annan atl i stället vara förvahare. I fråga om entledigandeav annan förvaltare än kronofogdemyndighet gäller 80 § i lillämpliga delar. Avgår förvaltaren innan konkursen avskrives, skallredovisning för förvaltningen avges lill tillsynsmyndigheten. Avskriftav redovisningen skall lämnas till konkursdomaren. I fråga om förvaltarens allmänna åligganden äga 51, 51 a och 52 SS, 53 S första stycket, 57 S, 58 S första och andra styckena samt 60 S andra stycket moisvarande tillämpning. Vidare äger 54 § motsvarande till-lämpning. I fråga om förvaltarens allmännaåligganden äga 51, 51 a och 52 SS, 53 S första stycket, 57 S, 58 § första ochandra styckena saml 60 § andra styckel motsvarande tillämpning. Vidare gäller54 S / tillämpliga delar, vare sig kronofogdemyndigheten är förvahare ellerej. Förvallaren skall lämnakonkursdomaren och tillsynsmyndigheten skriftlig uppgift om orsakerna tillgäldenärens obestånd, såvitt de kunnat utrönas. skall anmärkas, omdet har förekommil förhållande som kan föranleda återvinning lill konkursboetoch om del finns skälig anledning antaga att gäldenären gjort sig skyldig tillgäldenärsbroti. Finns anledning till sådant antagande, skall grunden därförangivas. Om gäldenären är eller före konkursansökningenvarit bokföringsskyldig, skall vidare anmärkas, vilket bokföringssystem hanhar tillämpat och hur bokföringsskyldigheten har fullgjorts. I sådant fallskall den av gäldenären senast uppgjorda balansräkningen ingivas. Har annan än kronofogdemyndigheten utsetts lill förvaltare skall denne, så snart kunskap har vunnits om löne- och pensionsskuld, genast anmäla detta till kronofogdemyndigheten. Finns ej löne- eller pensionsskuld, skall förvaltaren anmärka delta i bouppteckningen. Så snart kunskap har vunnits omlöne- eller pensionsskuld skall förvalluren anmäla sådan skuld tillkronofogdemyndigheten i den ort där gäldenären bör svara i tvistemål som angågäld i allmänhel. Finns ej löne- eller pensionsskuld, skall förvallaren anmärkadelta i bouppteckningen. Bouppteckningen skall jämteuppgifter enligt andra stycket lillslällas konkursdomaren ochtillsynsmyndigheten och senast en månad från konkursbeslutet. Närsärskilda omständigheter föreligga, får konkursdomaren bevilja uppskov. Om förvaltaren finner atl gäldenären kan misslänkas föratt ha gjort sig skyldig till gäldenärsbroti, skall han underrättaallmän åklagare därom och därvid angiva grunden för misstanken. Om förvallaren i konkurs som handläggessom mindre konkurs finner alt i 185 S första styckel 2. angivna förutsättningarför sådan handläggning icke föreligga samt all boel räcker lill betalning avdels de konkurskosi-nader som följa med atl konkursen handlägges i enlighet medvad som i allmänhet är föreskrivet i fråga om konkurs, dels annan boets skuld,skall han genast anmäla detta till konkursdomaren. Om konkursdomaren, efler tillsynsmyndighetens hörande, ianledning av anmälningen eller eljest finner alt konkursen bör handläggas ienlighet med vad som i allmänhet är föreskrivet i fråga om konkurs, skallkonkursdomaren besluta att konkursen skall handläggas i denna ordning.Meddelas sådant beslut, äga 19 S första och tredje styckena motsvarandetillämpning. Beslutet jämte vad konkursdomarenhar bestämt enligt 19 S första stycket skall kungöras i Posl- och InrikesTidningar och den eller de ortstidningar som bestämts för offentliggörande avkungörelser om konkursen. De tider som enligt 19 S första stycket skola räknasfrån del beslutet om konkurs meddelades skola i stället räknas förutfärdandet av kungörelsen. Meddelas beslut enligt andra styckel, skall förvallarenanses vara ulsedd enligi 45 S. Boupp-leckning som angives i 53 S behöver ickeupprättas på nytt. Ej heller behöver gäldenären eller annan som avlagtbouppteckningsed eller beedigat viss uppgift i bouppteckningen åter fullgörasådan edgång. Meddelas beslut enligt andra stycket, skall förvaltarenanses vara utsedd enligt 45 S. Detta gäller även om kronofogdemyndigheien ärförvaltare. Bouppteckning som angives i 53 S behöver icke upprättas på nytt.Ej heller behöver gäldenären eller annan som avlagt houppteckningsed ellerbeedigat viss uppgift i bouppteckningen åter fullgöra sådan edgång. Avskrives konkursen enligt 185 deller 186 S eller avslutas konkursen enligt 185 f S, skall konkursdomarenefter hörande av tillsynsmyndigheten bestämma arvode lill förvallaren ochersättning för kostnad som uppdraget har medfört. I fråga om arvode äga 82 och83 SS. 84 S första stycket samt 86 S motsvarande tillämpning. Har kronofogdemyndighet varit förvaltare i konkurs, utgårersättning till staten för kostnaderna hos myndigheien enligt bestämmelser somregeringen meddelar. Har annan än kronofogdemyndighetvarit förvaltare i konkursen och avskrives konkursen enligt 185 d eller 186 §eller avslutas konkursen enligt 185 f S. skall konkursdomaren efter hörandeav tillsynsmyndigheten beslämma arvode lill förvaltaren och ersättning förkost-nadsom uppdraget har medfört. 1 fråga om arvode äga 82 och 83 SS, 84 Sförsta styckel saml 86 S motsvarande tillämpning. Finnes i boet egendom, vari särskild förmånsräti äger rum,gäller 81 S LU1978/79:19 135 Regeringens förslag Motionärernas förslag Regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer fastställer taxa som skall tillämpas vid bestämmande avarvode till förvaltaren, när konkurs avskrives enligt 185 d §. / fråga om Jäv mot tjänsteman(utgår) vid lillsynsmyndigheien gäller utöver vad som följer av 4 § förvaltningslagen(1971:290) cnt den som i mål om uttagande av skatter, böter eller andra påindrivning beroende medel har tagit befattning med indrivning av fordran somgöres gällande i konkursen eller vidtagit exekutiv åtgärd för uttagande av sådanfordran ej får fullgöra tillsyn.s-uppgift i konkursen. Mot tillsynsmyndighetens beslut Mot lillsynsmyndighetens beslut enligtdenna lag får talan ej föras / enligt denna lag får talan ej föras. andra fall än som avses i 27 eller 98 Mot kronofogdemyndighetens beslut enligt denna lag får talanej föras iannat fall än som anges i 54 §. 210aS Talan mot konkursdomarens be- Talan motkonkursdomarens be slut får föras även av lillsynsmyn- slutfår föras även av tillsynsmyn digheten, om beslutet rör formen digheten ombeslutet rör formen för för konkursens handläggning, utse- konkursenshandläggning, utseende ende eller entledigande av förval- ellerentledigande av förvaltare, an- tare, antalet förvaltare, delning av talet förvaltare, delning av förvalt- förvaltningen mellan flera förval- ningenmellan flera förvaltare, for tare, uppdrag eller arvode enligt 50 skottenligt 86 a S till förvaltare, fl §. förskott enligt 86 a S till förval- reseförbudeller skyldighet för gäl lare, reseförbud eller skyldighet för denärenatt lämna ifrån sig pass, gäldenären att lämna ifrån sig pass, häminingeller häktning, förelag- hämtning eller häktning, förelag- gandeeller utdömande av vite. av- gande eller utdömande av vite, av- skrivningav konkursen enligt 186 S skrivning av konkursen enligt 186 S ellerarvode eller kostnadsersätt- eller arvode eller kostnadsersält- ningtill förvaltare enligt 187 S för- ning till förvaltare enligt 187 S för- stastycket, sta stycket. Lag om ändring i lagen (1970:741) om statlig lönegarantivid konkurs Handlägges konkurs som mindre konkur-s enligt konkurslagen (1921:225) och finnes anledning antaga att fordran, som omfattas av garantin, kan göras gällande, skall konkursdomaren genast sända underrättelse därom lill kronofogdemyndigheten i den ort, där gäldenären bör svara i tvistemål som angår gäld i allmänhet. Sedan lid för gäldenärens edgång har bestämts, skall myndigheten underrättas därom. Myndigheien har behörighet som borgenär, även om siaten icke innehar fordran hos gäldenären. Handlägges konkurs som mindrekonkurs enligt konkurslagen (1921:225) utan alt kronofogdemyndighet utsettslill förvaltare och finnes anledning antaga alt fordran, som omfatlas avgarantin, kan göras gällande, skall konkursdomaren genast sända underrättelsedärom till kronofogdemyndigheten i den ort, där gäldenären bör svara itvistemål som angår gäld i allmänhet. Sedan tid för gäldenärens edgång harbestämts, skall myndigheten underrättas därom. Myndigheten har behörighet somborgenär, även om siaten icke innehar fordran hos gäldenären. Första stycket gäller i tillämpligadelar, när konkursdomaren från konkursförvaltaren mottagit anmälan som avses i186 § konkurslagen eller fråga på annat sätt uppkommit om avskrivning avkonkursen enligt nämnda paragraf utan atl underrättelse som avses i 6 S lämnatsdessförinnan. Del åligger kronofogdemyndighel som får underrältelse enligt 7 S eller anmälan enligt 185 b S konkurslagen (1921: 225) att skyndsamt pröva i vad mån betalning enligt garantin skall ulgå för fordran i konkursen. Detta gäller även när fordran i konkursen på annat sätt blir känd för myndigheten. Del åligger kronofogdemyndighetsom är förvaltare i konkurs eller som får undertätlelse enligt 7 S elleranmälan enligt 185 b § konkurslagen (1921: 225) att skyndsamt pröva i vad månbetalning enligt garantin skall utgå för fordran i konkursen. Detta gälleräven när fordran i konkursen på annat sätt blir känd för myndigheten. Arbetsgivare är skyldig att vidkronofogdemyndighetens prövning enligt första stycket på anfordran lämnauppgift om arbetstagares anslällnings-och avlöningsförhållanden eller pensionsförhållanden.Undandrager sig arbetsgivaren att fullgöra detta, kan han efleromständigheterna hämtas eller häktas. Beslut om hämtning eller häklning meddelas avkonkursdomaren efler framslällning från kronofogdemyndigheten. Kostnaden förhämtning eller häklning utgår av allmänna medel. I övrigt gäller beträffandesådan åtgärd 95 S konkurslagen i tillämpliga delar. skall ulan dröjsmål underrätta den i5 S avsedda myndigheten angående fordran som vid prövning enligt förstastycket funnits vara betalningsgrundande. Förekommer anledning därtill fårkronofogdemyndigheten återkalla sitt beslut, om det sker innan utbetalning harägt rum. LU1978/79:19 137 avvisar tanken påen utvidgning av den statliga lönegarantin men tillstyrker att frågan om någonform av ackordsstöd utreds. i ,, /SR, , Föreningen ochSveriges ackordscentral tillstyrker att motionsförslaget närmare utreds.Kronofogdemyndigheterna i och vill inte motsätta sig en ulredningav molionsförslaget. En negaliv inställning lill motionsförslaget inläs av Sveahovrätt, , i och Bohus län.kronofogdemyndigheterna i , och , SAF, LO ochTCO. () anför att ackord oftast är atlföredra framför konkursur arbetsmarknadspolitisk synpunkt, I skatteindrivningenmot företag har kronofogdemyndigheterna tidigare främst beaktat fiskaliskaintressen. Detla har, om betalning inte skett, i de flesta fall lett till attföretagel försatts i konkurs. beaktas vid skatteindrivningen i långtstörre utsträckning även arbetsmarknadspolitiska intressen. Mot bakgrund avdelta ställer RSV sig positivt lill förslag som kan bidra till sådana lösningarav ell förelags ekonomiska problem alt företaget inle behöver avvecklas. Ett genomförande av motionärens förslag, atl den statligalönegarantin skall utvidgas all omfatta också ackordssitualionen, skulle enligtRSV innebära alt lönegarantin blev en av många arbelsmarknadspoliliska stödformer.Skall ett förelags fortsatta drift stödjas med bidrag till de anställdas lönerbör detla emellertid ske efter bl. a. arbelsmarknadspoliliska överväganden.Sådana överväganden skiljer sig helt från den bedömning som sker närlönegarantin kommer till användning. Vid lönegarantilagens tillkomst avsågsinle atl den skulle användas som ett arbetsmarknadspoliliskt instrument. Lagensom sådan ger inte heller något utrymme för sysselsättnings-politiskaöverväganden, även om lönegarantin under senaste liden i viss mån tenderat atlfå karaktär av arbetsmarknadspoliliskt instrument. Statlig garanti förlönefordringar vid ackord skulle enligt RSV kräva en helt annan konstruktion änden nuvarande har. Garantimedlen skulle t. ex. få betalas till arbetsgivaren.Eventuellt får också finansieringen omprövas. Enligt RSV:s mening börlönegarantilagstiflningens systematik inte splittras. Lönegarantin börförbehållas arbetstagare i konkurssitualionen. RSV avvisar således tanken på en utvidgning av denstatliga lönegarantin men tillstyrker att frågan om någon form av ackordsstödutreds. Denna fråga kan lämpligen utredas i samband med del arbete ombetalningsinsiällelse och rådrumsstöd m. m. som pågår inomarbetsmarknadsdepartementet. LU1978/79:19 138 Belräffande motionärens påståendeom alt lönegarantin bidrar till atl "arbeta upp" företagsintecknadegendom så att inteckningshavaren därigenom får full betalning för sin fordrananför RSV alt verket har erfarenhet av atl sådana förfaranden blir alltvanligare. Det inträffar också att företagsledaren eller styrelseledamöter gåri borgen för lån till förelagsin-leckningshavaren. Genom atlföretagsinleckningshavarens fordran blir fullbetald drar borgensmännen indirektnytta av lönegarantin. Alt andra än arbetstagare skulle dra nytta avlönegarantin har inte varit lagstiftarens mening. RSV anser del angelägel attdenna fråga tas upp när den förvän-lade översynen av lönegarantilagsliftningenkommer till stånd. erinrar inledningsvisom att möjligheten att göra lönegarantisyslemet tillämpligt även vid ackordulan konkurs diskuterades i propositionen 1970:201 med förslag lilllönegarantilag. Departementschefen ansåg det emellertid inte utgöra någonallvariig olägenhet för löneborgenärerna atl ackordsfallen lämnades utanförsystemet. En begränsning av tillämpningsområdet till konkursfallen kunde enligtdepartementschefens mening visseHigen föranleda att antalet konkurser ökade mendenna ökning antogs inte bli av slörre omfattning. Han underströk ocksåintresset alt hindra missbruk av lönegarantin. Hovrätten framhåller vidare alt lönegaranti enligtmotsvarande lagstiftning i de nordiska grannländerna kan åtnjutas även omarbetsgivaren inte har gått i konkurs. Enligt hovrätten är del onekligen en nackdel atl man viden arbetsgivares obestånd måste gå vägen över konkurs för atl lönegarantilagenskall bli tillämplig. En konkurs medför i allmänhet värdeförstöring till skadaför borgenärerna och gäldenären. Ofta måste ett konkursdrabbat företagsverksamhet läggas ned eller driften inskränkas och arbetstagare till följdhärav sägas upp. Genom att gäldenären och borgenärerna i stället träffaruppgörelse i form av ackord kan undvikas alt de värden som en rörelserepresenterar, t. ex. good-will. Ackord medför normalt bättremöjligheter alt rekonstruera ett företag och fortsätta driften med bibehållenarbetskraft. Från nu angivna synpunkter skulle det vara önskvärt omlönegarantin kunde utgå även vid ackord utan konkurs. Att utvidgalönegarantilagens tillämpningsområde till alt avse även ackord kräveremellertid enligt hovrätten ganska genomgripande ändringar i lagstiftningen.Till belysning härav anför hovrätten följande. En given utgångspunkt för enutvidgning bör rimligen vara alt lönegarantin skall få omfatta endast sådanaackordsförfaranden utan konkurs som äger rum enligt ackordslag.Privata underhandsackord bör sålunda lämnas utanför. Vid ackord enligtackordslagen deltar emellertid inte borgenärer vilkas fordringar är förenademed förmånsrätt (12 S första stycket ackordslagen). En förutsättning för ackordär med andra ord att alla förmånsberättigade borgenärer får full täckning försina fordringar. Men betalning enligt lönegarantin ulgår endast för löneanspråksom har LU1978/79:19 139 förmånsrätt {2S första styckel lönegarantilagen). Underdessa omständigheter skulle en utvidgning av lönegarantin till ackordsfalleninle få någon praktisk verkan, eftersom ju gäldenärens egna tillgångarförutsätts täcka lönekraven. För att lönegarantin skall kunna samordnas medackord på ett meningsfullt sätt måste antingen förmånsrätten för löneravskaffas (och förmånsrätten slopas som villkor för lönegaranti) ellerackordsförfarandel göras tillämpligt även på fordringar med förmånsräti. Enannan tänkbar utväg är att staten genom lönegarantin betalar allaförmånsberättigade lönefordringar, som kan göras gällande vidackordsförhandlingen, men helt eller delvis avslår från den medregressanspråket förenade förmånsrätten och nöjer sig med ackordsdividenden(jfr 10 S lönegarantilagen och 12 S andra styckel ackordslagen). De här antyddalösningarna kan medföra alt arbetsgivarnas lönegarantiavgifter behöver höjas,om denna form för finansiering av garanlisyslemet skall behållas. Som framgått har intresset atl undvika missbruk varit enbidragande orsak till atl lönegarantin begränsats till konkursfallen. Detlahindrar inle alt missbruk ändå kan förekomma i praktiken, t. ex. genom altfelaktiga uppgifter om löners storlek eller om anställningstid åberopas. Omlönegarantilagen skall göras tillämplig även vid ackord, måste lagenuppenbarligen förses med särskilda regler till förhindrande av missbruk iackordsfallen.