bet · G201JuU39 · 1978-12-31 00:00:00 — betänkande 1978/79:39 medanledning av propositionen 1978/79:182 om försöksverksamhet med s. k.kontraktsvård av narkotikamissbrukare som har begått brott jämte motioner I propositionen 1978/79:182 har regeringen() efter lagrådets hörande föreslagit att antaföljande i propositionen framlagda förslag till Lagmed vissa bestämmelser om handläggningen av brottmål i anslutning tillförsöksverksamhet på narkomanvårdens område 1 §Finnes i mål om ansvar för brott, på vilket kan följa fängelse, att den tilltalade vanemässigt missbrukar narkotika, får rätten besluta att målet skall vila i avbidan på att han har undergått sådan narkomanvård enligt särskild behandlingsplan som i anslutning till försöksverksamhet på narkoman vårdens område meddelas vid sjukhus som regeringen bestämmer. Beslut enligt förstastycket får meddelas endast om 1. den tilltalade vidhuvudförhandling i målet har erkänt gärningen eller övertygande bevisningdärvid har förebragts om att han har begått den, 2. den tilltalade har förklaratsig villig att undergå vården, och 3. resultatet av vården kan antasfå betydelse för valet av brottspåföljd. 2 § Har den tilltalade underlåtitatt följa behandlingsplanen och är underiå-tenheten ej av endast ringabetydelse, skall åklagaren göra anmälan till rätten för målets återupptagande.Detsamma gäller, om behandlingsplanen av annat skäl inte kan genomföras. 3 § Mål som har förklaratsvilande enligt 1 § skall, utöver vad som följer av 2 §, återupptas 1. om den tilltalade åtalas förnytt brott och rätlen ej med hänsyn till omständigheterna finner det olämpligtatt målet återupptas, 2. i annat fall när särskilt skältill återupptagande föreligger, 3. sedan ettår har förflutit från beslutet, om målet inte har återupptagits . Riksda.gen 1978/79. JuU 1978/79:39 2 4§ Närmare föreskrifter för verkställigheten av denna lag meddelas avregeringen. Denna lag träder i kraft ochgäller till utgången av . Rörande propositionens huvudsakliga innehållhänvisar utskottet till vad som anförs nedan under rubriken . I motionen 1978/79:2671 av m. fi. (c)hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförsi motionen om planering och uppföljning av försöksverksamhet med s. k.kontraktsvård. 1 motionen 1978/79:2677 av m. fi. (vpk)hemställs alt beslutar avslå propositionen 1978/79:182 (yrkande I), att hemställer hos regeringen om förslag i syfte att byggaut kriminalvårdens öppna behandlingshem och att öka antalet platser på drogfriaavdelningar inom kriminalvården (yrkande 2) och att uttalar attbehandlingsarbetet inom kriminalvården skall inriktas på arbetsrehabiliteringoch möjligheter öppnas för alla fångar att genomgå meningsfull teoretiskutbildning och yrkesutbildning (yrkande 3). Justitieutskotlet har inhämtat yttrande frånsocialutskottet över propositionen och motionerna. Yttrandet fogas som bilagatill betänkandet. Som ett led i kampen mot narkotikamissbruket,framför allt det som förekommer inom kriminalvårdens anstalter, föreslås ipropositionen en lag som öppnar möjlighet till viss försöksverksamhet i frågaom narkomanvård av personer som begått brott på vilket kan följa fängelse. Enligtden föreslagna lagen får domstol under rättegång i brottmål förklara måletvilande i avvaktan på resultatet av narkomanvård som den tilltalade förklaratsig villig att undergå. Förutsättning för sådant beslut är att den tilltaladevid huvudförhandling har erkänt gärningen eller övertygande bevisning därvidhar förebragts om att han har begått den samt att resultatet av vården kanantas få betydelse för valet av brottspåföljd. Målet skall återupptas bl. a. omden tilltalade har misskött narkomanvården eller begått nytt brott. Har måletinte återupptagits tidigare, skall det alltid tas upp efter det att ettår har förflutit från beslutet om vilandeförklaring. Lagen föreslås träda ikraft och gälla till utgången av augusti JuU 1978/79:39 3 Detförutsätts i propositionen att den vård som avses med försöksverksamhetenskall meddelas vid i enligt särskildbehandlingsplan. Planen innefattardels vård vid sjukhusets narkomanvårdsklinikeller därtill knuten enhet , dels öppen vård medregelbundna återbesök för rådgivning och urinprovskontroll vid sjukhus inomStockholms eller län. Försöksverksamheten avses omfatta ca 50 fallunder en treårsperiod. I motionen 2677 yrkas att skall avslåpropositionen. Motionärerna hänvisar till den kritik som anförts vidremissbehandlingen av en till grund för förslaget liggandedepartementspromemoria. De åberopar att förslaget strider mot principen attbrottmål skall avgöras och att lagstiftningen endastkommer alt beröra personer som bor i en viss del av landet. Vidare nämns attmålet kan komma alt avgöras mitt under pågående behandling och alt påföljden dåkan komma att bli ett frihetsberövande som kan spoliera helabehandlingsarbetet. Motionärerna anser också att försöksverksamheten bordebedrivas vid flera skilda institutioner för att möjliggöra en störreobjektivitet vid resultatutvärderingen. Slutligen anförs att verksamhetenriktar sig exklusivt till en viss grupp av missbrukare, nämligen lill dem somkan göra sannolikt att de kan fullfölja behandlingsplanen. Den gruppen kommerenligt motionärerna inte att utgöras av de sämst ställda missbrukarna socialtsett. Som utskottet i olika sammanhang framhållit är detutomordentligt viktigt att åtgärder vidtas för att komma till rätta med narkotikamissbruketbland kriminalvårdens klienter (se JuU 1978/79:32). Det nu framlagda förslagetinnebär att en ny, okonventionell metod prövas i delta syfte. Metoden harutsatts för en delvis hård kritik under remissbehandlingen av departementspromemorianoch i den allmänna pressdebatt som saken har föranlett. Invändningar har ocksårests av lagrådels ledamöter i deras yttranden samt i den nyssnämnda motionen. Utskottetkan i stora delar ställa sig bakom den sålunda framförda kritiken; starkainvändningar - delvis av principiell natur - kan enligl utskottets mening medfog riktas mot förslaget. Det sagda gäller såväl försöksverksamhetens allmännauppläggning som den straffprocessuella lösning som föreslås för att möjliggöraverksamheten. I det förstnämnda hänseendet vill utskottet särskilt peka på attverksamheten i realiteten torde komma i fråga för tilltalade med bostad inomStockholms- och Uppsalaregionerna, en lösning som knappast är förenlig medallmänt vedertagna rättsgrundsatser. När det gäller den processrättsligalösningen vill utskottet anmärka att förslaget strider mot principen attbrottmål, av hänsyn till den tilltalade och eventuella målsägande, skallavgöras . En principiellt olycklig konsekvens av förslagetär också att domstolen kan komma alt känna sig bunden vid påföljdsvalet av delställningstagande som föregått vilandeförklaringen. 1* Riksdaven 1978/79. JuU 1978/79:39 4 Angivna invändningar har enligl utskottets meningavsevärd tyngd. Efter ingående överväganden har emellertid utskottet-i likhetmed departementschefen och lagrådets ledamöter- kommit lill uppfattningen attde inte bör få vara avgörande; ändamålet med förslaget - att söka nya metoderför att komma till rätta med kriminalvårdens narkotikaproblem - är så angelägetatt betänkligheterna bör vika. Av central betydelse är härvidlag att det ärfråga om en försöksverksamhet som omfattar endast ett begränsat antal fall ochsträcker sig över en på förhand bestämd, . Närdel gäller de invändningar som från vårdsynpunkt anförts mot förslaget -framför allt att vårdprogrammets innehåll inte är tillräckligt preciserat-godtar utskottet den bedömning som socialutskottet redovisat i yttrande tilljustitieutskotlet. , som funnit det angeläget med erfarenhet avolika vårdformer, har utifrån de synpunkter utskottet primärt har all beaktainte haft något att erinra mot den föreslagna försöksverksamheten. Medhänsyn till det anförda tillstyrker utskottet att en försöksverksamhet ienlighet med vad som föreslagits i propositionen igångsätts den I september1979. Denstraffprocessuella delen av försöksverksamheten har som framgår av detföregående i sina huvuddrag reglerats i en särskild lag, lag med vissabestämmelserom handläggningen av brottmål i anslutning till försöksverksamhetpå narkomanvårdens område. Lagen skall enligt vad departements chefen uppgerkompletteras av en verkställighetsförordning med mer detaljerade bestämmelser. föreslagna lagtexten ges i 2 och 3 §§ reglerom målets återupptagande idomstolen. I 2 § anges att åklagaren skall göra anmälan lill räiten för målelsåterupptagande om den tilltalade underlåtit alt följa behandlingsplanen ochunderlåtenheten inte är av endast ringa betydelse. Anmälan skall också göras ombehandlingsplanen av annat skäl inte kan genomföras. Enligt 3 § skall målet"utöver vad som följer av 2 §" tas upp vid ny brottslighet, när det iannat fall föreligger särskilt skäl till det eller sedanett år förflutit från beslutet. Enligt utskottets mening bör det slutligaavgörandet huruvida underlåtenhet alt följa behandlingsplanen skall leda tillåterupptagande ankomma pä domstolen. Den föreslagna lydelsen av 2 och 3 §§ geremellertid inte utrymme för någon prövning härvidlag från domstolens sida.Lagtexten bör ändras med hänsyn härtill. bör också införasanmälningsskyldighet för åklagaren i samtliga fall då skäl föreligger att laupp målet till avgörande före ettårsfristens utgång. Härjämte bör 2 och 3 §§ändras i redaktionellt hänseende. Utskottet föreslår med hänsyn till det sagdaatt 2 och 3 §§ i den föreslagna lagtexten erhåller den lydelse som framgår avutskottels hemställan. I övrigt godtar utskottet det föreliggande lagförslaget. JuU 1978/79:39 5 I fråga om projektels bedrivande uttalas i motionen2671 att stor omsorg måste ägnas åt planering och uppföljning av verksamheten.Enligl motionärerna är verksamheten av sådan art och betydelse att den börledas av en särskild ledningsgrupp med pariamentariskt inslag och med tillgångtill juridisk och medicinsk expertis. Verksamheten bör, anser motionärerna, ejsättas i gång förrän en sådan ledningsgrupp framlagt en plan för verksamhetensgenomförande och uppföljning. I ledningsgruppens uppdrag bör enligtmotionärerna ingå att utveckla projektets socialkurativa moment innanverksamheten startas. Anförda synpunkter bör enligt motionärerna ges regeringentill känna. Socialutskottethar i sitt yttrande över motionen anslutit sig till motionärernas uppfattningatt del är viktigt alt frågan om planeringen och uppföljningen avförsöksverksamheten ägnas stor uppmärksamhet. Ulleråkerspro-jektel är enligtsocialutskottet av sådan art och berör så många olika myndighetersverksamhetsområden alt starka skäl talar för att en särskild delegation medpolitisk förankring och med tillgång till juridisk, medicinsk och socialsakkunskap bör tillsättas för att delta i planeringen av verksamheten, hainsyn i dess genomförande och följa upp resultatet av projektet. mening är det vidare av rättssäkerhets- och integri-letsskälviktigt med den insyn och kontroll som kan erhållas genom en sådan delegation.En sådan är också ägnad alt i viss mån undanröja de farhågor av principiellnatur mot projektets genomförande, som framkommit under remissbehandlingen. Omverksamheten skulle utökas lill andra orter eller regioner, en utveckling somdepartementschefen inte är främmande för (prop. s. 10), framstår det enligtsocialutskottet som än mer angeläget att en särskild delegation deltar iplaneringen och samordnar verksamheten. Delegationen bör enligt socialutskottettillsättas så snabbt som möjligt så att planeringsarbetet kan inledas i god tidföre den tidpunkt, , då projektet är avsett att sättas igång. Juslitieulskottetkan i allt väsentligt instämma i vad socialutskottet sålunda anfört i näraanslutning lill motionärernas önskemål. Den förordade delegationen bör somsocialutskottet framhåller delta i planeringen av verksamheten, ha insyn i dessgenomförande och följa upp resultatet. Den direkta ledningen över verksamhetenmåste i sedvanlig ordning åvila projektledaren. Utskottet vill understryka attden insyn och kontroll, som delegationen bör möjliggöra, är ägnad att minskabetänkligheterna beträffande den föreslagna försöksverksamheten. sålunda anfört om tillsättandet av en delegation för planering m. m.av projektet bör som mening ges regeringen lill känna. I motionen 2677 yrkas alt - förutom attavslå propositionen -skall dels hos regeringen begära förslag i syfte attkriminalvårdens öppna behandlingshem skall byggas ut och att antalet platser pådrogfria avdelningar inom kriminalvården skall ökas (yrkande 2), dels uttalaatt behandlingsarbe- JuU1978/79:39 6 tet inom kriminalvården skall inriktas påarbetsrehabilitering och möjligheter öppnas för alla fångar att genomgåmeningsfull teoretisk utbildning och yrkesutbildning (yrkande 3). Utskottet vill med anledning av dessa yrkanden hänvisatill utskottets ovannämnda belänkande 1978/79:32 med anledning av regeringensanslagsförslag beträffande kriminalvården för nästa budgetår. I betänkandetnoterade utskottet med tillfredsställelse de åtgärder som fortlöpande vidtasför alt inrätta narkolikafria avdelningar på anstalterna. Utskottet erinradeockså om den successiva utbyggnad av antalet § 34-placeringar somkriminalvårdsstyrelsen eftersträvar och anslöt sig till styrelsens uppfattningom värdet av sådana placeringar som behandlingsinslrument, inte minst som led irehabiliteringen av de narkotikaskadade. Härutöver vill utskottet-med anledning av yrkande 3-endastkonstatera att ett väsentligt inslag i behandlingsarbetet inomkriminalvårdsanstalterna är att åstadkomma en arbetsrehabiliteringoch att kriminalvårdsmyndigheterna eftersträvar att ge alla intagna möjlighetatt genomgå teoretisk utbildning eller yrkesutbildning i den mån behov däravföreligger. Mot denna bakgrund är det enligt utskottets mening intemotiverat med någon framställning lill regeringen eller något uttalande frånriksdagens sida i anledning av motionen i nu berörd del. 1. att beträffande avslagpå propositionen avslår motio nen 1978/79:2677 i denna del (yrkandet 1), 2. alt antar det ipropositionen 1978/79:182 framlagda förslaget till lag med vissa bestämmelserom handläggningen av brottmål i anslutning till försöksverksamhet på narkoman vårdens område med de ändringarna att 2 och 3 §§ erhåller följande såsom Utskottets förslag betecknade lydelse: Regeringens förstag Utskottets förslag 2 § Har den litttatadc underlåtitatt Mål som har förklarats vilande följa behandlingsplanen och ärunder- enligl 1 skall återupptas så snart som tåienheten ej av endastringa betydel- möjligt förfiutil från se, skatt åklagarengöra anmälan titt beslutet. rätten för målets återupptagande. Målet skall dock återupptas dess- Detsammagäller,om behandlingspla- förinnan nen avannat skäl Inte kan genom fö- 1. om den tilllalade har undertdiit att följa behandlingsplanen ochunder- tåtenhetenej är av endast ringa betydelse. 2. ombeliandlingsptanen av annat skäl inte kan genomföras, 3. om dentilltalade åtalas för nytt brott och rätten ej med hånsyn titt omständigheternafinner det olämpligt alt målet återupptas. 4. om iannat fall särskilt skäl titt återupptagande föreligger. Åklagaren skall göra anmälan till rånen när fall föreligger som anges i 2 <) andra stycket. Mål som har förklarats vilande enligt 1 i! skall, utövervad som fötjer av 2 , återupptas 1. om den tilltalade åtalas för nytt brott och rätten ej med hänsyn hit omständigheterna finner det olämpligt att målet återupptas, 2. i annatfalt när särskilt skäl ull återupptagande föreligger, 3. så snartsom möjligt har förfluiit från beslutet, om målet inte haråterupptagits . 3. att riksdagenbeträffande tillsättandet av planerings- och uppfötj-ningsgrupp med anledningav motionen 1978/79:2671 såsom sin mening ger regeringen lill känna vadutskottet anfört i detta hänseende, 4. att riksdagenbeträffande drogfria avdelningar m. m. avslår motionen 1978/79:2677 i denna del(yrkandet 2), 5. att riksdagenbeträffande arbetsrehabilitering m. m. avslår motionen 1978/79:2677 i denna del(yrkandet 3). Näiyarande: (), (), EricJönsson (s), (), (), i (fp), (), i (s), (),(), (), (), ()och (). JuU 1978/79:39 8 Socialutskottetsyttrande /79:8 y överpropositionen 1978/79:182 om försöksverksamhet med s. k. kontraktsvård avnarkotikamissbrukare som har begått brott jämte motioner Justitieutskotlet har beslutatinhämta yttrande från socialutskottet över propositionen 1978/79:182 omförsöksverksamhet med s. k. kontraktsvård av narkotikamissbrukare som harbegått brott jämte följande med anledning av propositionen väckta motioner,nämligen motionen 1978/79:2671 av Kad m. fi. (c) och motionen 1978/79:2677av m. fi. (vpk). Socialutskottethar med anledning av propositionen och motionerna hållit hearing i vilken hardeltagit representanter för , , det s. k.Ulleråkersprojeklel och åt läkemedelsmissbrukare(RFHL). I propositionen föreslås en tidsbegränsad lagenligt vilken domstol i mål om ansvar för brott på vilket kan följa fängelseunder vissa förutsättningar kan förklara målet vilande i avbidan på att dentilltalade har undergått narkomanvård enligt särskild behandlingsplan. Lagenavses ge stöd för en försöksverksamhet med s. k. kontraktsvård avnarkotikamissbrukare som har begått brott, vilken skall bedrivas på Ulleråkerssjukhus. Lagen föreslås träda i kraft och gälla tillutgången av . Försöksverksamhetensyftar enligt propositionen till alt bereda vård åt en del av denarkotikamissbrukare som har övertygats om brott och väljer vården i ställetför den frihetsberövande påföljd som annars kunnat påräknas. Missbrukaren skallfrivilligt åta sig att undergå vården och skall av psykologiska skälunderteckna ett s. k. vårdkontrakt. Behandlingen skall inledas med en vistelsepå narkomanvårdskliniken vid . Underdenna vårdperiod sker inledningsvis medicinsk hälsokontroll och behandling avmissbrukaren. Vidare planeras verksamhet med terapeutiskt syfte som t. ex.gruppsamtal, fysisk träning och åtgärder för att få med missbrukaren i olikasociala sammanhang. Efter sjukhusvistelsen förs patienten över till öppen vård.Patienten skall tillsammans med sjukhusels eftervårdsgrupp försöka skaffaarbete och bostad. Han får bo i sitt hem men skall två gånger varje veckainfinna sig vid sjukhus i regionen för JuU 1978/79:39 9 rådgivningoch kontroll av att han är drogfri. Vid misskötsamhet anses kontraktet"brutet" och det vilande målet vid domstolen skall då återupptas. Utskottethar tidigare i olika sammanhang framhållit vikten av att kraftfulla åtgärdervidtas för att begränsa narkotikamkssbrukei i samhället och för attnarkotikamissbrukare ges möjlighet lill vård och rehabilitering. Detnu framlagda förslaget syftar till att bereda vård åt en avgränsad gruppmissbrukare, nämligen vissa av de missbrukare som på grund av begångna brottriskerar att tas in på kriminalvårdens anstalter. Inom kriminalvårdensanstalter utgör narkotikan ett stort problem. har olikaansträngningar gjorts för att komma till rätta med problemet, bl. a. harinrättats en frivillig drogfri behandlingskedja vid tre ansialtsenheter, del s.k. . Systemet med narkotikafria avdelningar har efter handinförts även vid andra anstalter i landet. Ett stort antal intagna påkriminalvårdens anstalter har med stöd av 34 § lagen (1974:203) om kriminalvårdi anstalt beretts tillfälle att på behandlingshem försöka bli kvitt sittnarkotikamissbruk. mening är det angeläget att alla framkomliga vägar för att begränsanarkotikamissbrukets utbredning i kriminalvårdens anstalter undersöks. Den nuföreslagna försöksverksamheten kan-om behandlingen lyckas - ge den dubblaeffekten att antalet missbrukare som är intagna på anstalterna begränsassamtidigt som den enskilde missbrukaren bereds behövlig vård. Vårdformen, somhar utländska förebilder, är emelletid inte ur alla synpunkter invändningsfri.Det kan erinras om att flera remissinstanser liksom lagrådels ledamöteruttryckt principiella betänkligheter från rättslig synpunkt mot förslaget.Utifrån de synpunkter socialutskottet primärt har att beakta - vårdens innehålloch organisation - har utskottet, som finner det angeläget med erfarenheter avolika vårdformer, inte något att erinra mot en försöksverksamhet av det slagsom redovisas i propositionen. Utskottet förutsätter att den socialauppföljningen ägnas stor uppmärksamhet vid genomförandet av projektet. Imotionen 1978/79:2671 av . (c) hävdas att försöksverksamheten börledas av en särskild ledningsgrupp med parlamentariskt inslag och med tillgångtill juridisk och medicinsk expertis. Som bakgrund lill behandlingen av dettayrkande finns skäl att ytteriigare anföra följande beträffandeförsöksverksamheten. Denföreslagna försöksverksamheten innebär en för helt ny vårdform.Missbrukaren kommer all genomgå vård och behandling under hotet av att ettmisslyckande medför en frihetsberövande dom. Å andra sidan innebär erbjudandetom deltagande i försöksverksamheten en möjlighet att undgå en frihetsberövandepåföljd som i annat fall skulle ha följt på de brottsliga gärningar som hadebegåtts. Denna möjlighet kommer dock av praktiska skäl inte att kunna erbjudasalla missbrukare i aktuell situation utan i praktiken endast dem som har sinarötter i Stockholms- och Uppsalaom- JuU 1978/79:39 10 rådet.I behandlingen ingår kontrollmoment. Missbrukaren skall inställa sigregelbundet vid sjukhus för att avge urinprov för kontroll av att hanfortfarande är drogfri. Behandlingen utanför sjukhus ställer stora krav på enväl fungerande eftervårdsorganisation, bl. a. måste frågor rörande arbete,bostad och meningsfull fritid lösas. Verksamheten kan antas få stor betydelseför inriktningen av andra vårdprojekl. Iöverensstämmelse med vad som anförs i motionen 1978/79:2671 anser utskottet altdet är viktigt att frågan om planeringen och uppföljningen avförsöksverksamheten ägnas stor uppmärksamhet. Ulleråkersprojeklel är av den artoch berör så många olika myndigheters verksamhetsområden alt starka skäl talarför all en särskild delegation med politisk förankring och med tillgång tilljuridisk, medicinsk och social sakkunskap bör tillsältas för alt delta iplaneringen av verksamheten, ha insyn i dess genomförande och följa uppresultatet av projektet. Enligt utskottets mening är det av räilssäkerheis-ochintegritelsskäl viktigt med den insyn och kontroll som kan erhållas genom ensådan delegation. En sådan är också ägnad att i viss mån undanröja de farhågorav principiell natur mot projektets genomförande som framkommit underremissbehandlingen. Departementschefen är som framgår av propositionen (s. 10)inte heller främmande för att försöket, om förutsättningar härför skulleuppslå, utökas lill andra orter eller regioner. Om verksamheten skulle utökasframstår det som än mer angeläget att en särskild delegation deltar iplaneringen och samordnar verksamheten. Delegationen bör tillsättas så snabbtsom möjligt så att planeringsarbetet kan inledas före den tidpunkt,, då projektet är avsett att sättas i gång. 1övrigt föranleder propositionen eller motionerna inte något uttalande avsocialutskottet. Närvarande:Kersti (), (), (), (), (), (), (). StigAlftin (s), i (m), (), (),(), (), () och BrittaGunnarsson (fp). JuU 1978/79:39 II avGunnar i (m) som anfört: Brottsliga gärningar som utförs avnarkotikaberoende personer kan i viss mån jämföras med brott som utförs avpsykiskt sjuka personer. I det senare fallet faller domen först och eventuellvård kommer först därefter. Detta borde vara den naturliga tågordningen ävenvid brott utförda av narkotikamissbrukare - också med hänsyn till målsägarna.Orsaken till alt man i propositionen väljer det motsatta förfarandet torde varaatt en anordning med alternativa påföljder enligt den dömdes fria val skulleinnebära en alltför revolutionerande nyhet i svensk straffiagstiftning. Man hardärför valt att föreslå en annan ordning som uppfattats som något mindre revolutionerande. Denringa framgång samhället haft när det gällt alt förebygga och bekämpanarkotikamissbruk inbjuder naturligt till försök att angripa problemen på ettkombinerat naturvetenskapligt och beteendevetenskapligt sätt, såsom att göraexperiment.