bet · G201SoU28 · 1978-12-31 00:00:00 — betänkande 1978/79:28 medanledning av i propositionen 1978/79:100 gjorda framställningar inomsocialdepartementets verksamhetsområde såvitt gäller barnomsorg m. m. jämtemotioner 1 betänkandet behandlas regeringens i propositionen1978/79:100 bilaga 8 () framlagda förslag om anslag m. m.för /80 under avsnittet D. Sociala serviceåtgärder och punkten1V:3 Statens bosättningslånefond. Utskottethar behandlat andra delar av socialhuvudtiteln i betänkandena SoU 1978/79:25,26 och 27. Utskottet kommer senare under att behandla avsnittet C.Ekonomiskt stöd åt barnfamiljer. Frågan om medelsanvisning under anslaget C 3.Bidrag till föräldraförsäkringen kommer dock alt behandlas avsocialförsäkringsutskoltel. Ianslutning till här aktuella delar av propositionen behandlar utskottet 26motioner. Bidrag till social hemhjälp och färdtjänst. Regeringen har under punkten DI (s. 63-65) föreslagit all till Bidrag lill social hemhjälp ochfärdtjänst för /80 anvisa ett förslagsanslag av 1 110 000 000kr. I motionen 1978/79:716 av m. fl. (vpk)hemställs att som sin mening ger regeringen lill känna all kommunernagenom statsbidrag bör få full kostnadstäckning för personalkostnaderna isamband med barnvårdarverksamhet och hos regeringen hemställer om förslag härom. I motionen 1978/79:2134 (motivering i motionen1978/79:2133) av m. fl. (vpk) hemställs 1. alt hos regeringen hemställer om förslagsom syftar lill att i statsbidragsvillkoren för färdtjänsten införa regler somförhindrar färdtjänst-huvudmännen all tillämpa diskriminerande bestämmelser, 2. att hos regeringen hemställer om förslaglill minimistandard för färdtjänsten anknuten lill statsbidraget, varvid ävenen förstärkning av statsbidraget lill färdtjänst bör övervägas, 3. att hos regeringen hemställer om åtgärderför att förverkliga en riksfärdtjänsl. 1Riksdagen 1978/79. SoU 1978/79:28 Från anslaget utgår statsbidrag till kommunernaskostnader för social hemhjälp samt färdtjänst för handikappade. Statsbidragtill social hemtjänst utgår med 35 96 av kommunernas brultokoslnader förhemvårdare, hemsamariler, barnvårdare och därmed jämförlig personal, som hartill huvudsaklig uppgifi att hjälpa åldringar, handikappade och barnfamiljersom bor i egna bosläder. 1motionen 1978/79:716 av m. fi. (vpk) föreslås alt statsbidragetskall ändras på det sättet all kommunerna får full kostnadstäckning för personalkostnadernai samband med barnvårdarverksamhet. Utskottetär inte berett att föreslå en ändring av de nuvarande bidragsbestämmelserna. 1sammanhanget vill utskottet erinra om att det lagts fram enproposition, vari föreslås en väsentlig utbyggnad av rätten lill ersättningfrån föräldraförsäkringen vid barns sjukdom. Utskottet avstyrker såledesmotionen 1978/79:716. Färdtjänstär avsedd för personer som på grund av handikapp har svårt alt förflytta sig påegen hand eller anlita allmänna kommunikationsmedel. Fr. o. m. utgårstatsbidrag för kommunernas färdtjänst (prop. 1974:141, SoU 1974:41, rskr1974:345). Bidraget utgår av kommunernas driftkostnader brutto. Imotionen 1978/79:2134 av m. fl. (vpk) framställs flera yrkanden somsyftar till en förbättring av färdtjänsten. Yrkandet1 innefattar krav på att det i slaisbidragsbestämmelserna skall införas reglersom förhindrar färdtjänslhuvudmännen alt tillämpa diskriminerandebestämmelser. Utskottethar tidigare under behandlat ett motionsyrkande med i huvudsak sammayrkande. I sitt av godkända betänkande i ämnet (SoU 1978/79:2)anförde ulskollet följande. Enligt utskottets mening är del nödvändigt förkommunerna alt kunna vidta åtgärder som syfiar lill alt förhindra attfärdljänslsystemet utnyttjas på sätt som inte är avsett. Detta får emellertidinte leda lill att bestämmelser utfärdas som uppfattas som diskriminerande förde personer som är i behov av färdtjänst. Utskollel förutsätter att ,som utfärdat tillämpningsföreskrifter för statsbidraget (meddelandeblad nr23/75), vid en revision av föreskrifterna ger underlag för regler som medverkartill att missbruk av färdljänslsystemet så långt möjligt kan förhindras ulanatt förden skull någon som behöver färdtjänst skall gå miste om förmånen. Utskottet vidhåller detta uttalande. I sammanhangetvill utskottet nämna alt regeringen gett socialstyrelseni uppdrag alt efter samråd med göra en översyn avanvisningarna för statsbidraget. Motionärernavill också all det skall införas en minimistandard för färdtjänsten anknutenlill statsbidraget och all en förstärkning av bidraget bör övervägas. SoU 1978/79:28 3 Då beslut fattades om statsbidrag till färdtjänstenhösten 1974 uttalade etl i detta hänseende enhälligt socialutskott alt bidragetinte borde förknippas med detaljerade föreskrifter som villkor för bidraget.Utskottet ansåg att ett sådant förenklat statsbidragssystem somkommunalekonomiska utredningen föreslagit och som socialministern förordatborde prövas som omfattade för att delskulle utrönas om reglerna för statsbidrag till kommunerna allmänt kunde görasenklare. Utskottet underströk starkt angelägenheten av att kommunernautnyttjade det nya statliga stödet till att bygga ut färdtjänsten och att gedenna en god kvalitet. I budgetpropositionen (bil. 8 s. 65) uttalar socialministernatt han delar kommunalekonomiska utredningens uppfattning alt det fortfarandefinns skäl för att bibehålla en bidragsgivning till bl. a. färdtjänsten.Bidrags-givningens karaktär av försöksverksamhet är därmed avslutad. Utskottetanser att också fortsättningsvis etl enkelt utformat regelsystem bör tillämpas.Det bör ge kommunerna en belydande frihet att utforma färdtjänsten efter delokala behoven. Kostnadenför statsbidraget till färdtjänsten är belydande. I överensstämmelse med vadsom anförs i budgetpropositionen (bil. 8 s. 65) och i propositionen 1978/79:95om den kommunala ekonomin (s. 89) finns del dock skäl att bibehålla enbidragsgivning till verksamheten, men bidraget bör omprövas med vissamellanrum. En höjning av stalsbidragsprocenien kan inte tillstyrkas. Ävenyrkandet 2 i motionen avstyrks således. Motionärernavill slutligen (yrkandet 3) alt åtgärder skall vidtas för att snarastförverkliga en riksfärdtjänst. k. som haft i uppdrag att utreda vissa frågor rörande detallmänna kommunikationsväsendets anpassning till handikappades behov avgav år1975 betänkandet (SOU 1975:68) Handikappanpassad kollektivtrafik. För vissahandikappgrupper - ca 20 000 personer enligt - som avsärskilda skäl trots en långtgående fordonsteknisk och miljömässig anpassningav trafikväsendet inom överskådlig tid inte bedöms kunna resa kollektivt påegen hand föreslår utredningen en särskild transportlösning för längre resor -riksfärdtjänsl. Riksfärdtjänslen, som föreslås bli inrättad på försök, är tänktatt ta vid där den kommunala färdtjänsten slutar, dvs. skall i principavse inlerregionala och vissa regionala resor. 1den framlagda propositionen 1978/79:99 om en ny trafikpolitik föreslåsatt riksfärdtjänst inrättas i huvudsakligöverensstämmelse med utredningens förslag (se prop. s. 142-145). Medhänsyn till vad motionärerna anfört i motionsmotiveringen synes de i begreppetriksfärdtjänsl lägga den betydelsen att del skulle bli möjligt för enhandikappad att få använda sig av den kommunala färdtjänsten var han änbefinner sig i riket. Utskottet vill för sin del framhålla alt anordnandet avfärdtjänst även fortsättningsvis bör vara en uppgift. SoU 1978/79:28 4 anser det därför inte erforderligl med någolriksdagens initiativ i frågan. 1. beträffande höjning av statsbidraget för denkommunala barn- vårdarverksamheten att avslår motionen 1978/ 79:716, 2. beträffande vissa färdljänstfrågor att riksdagenavslår motionen 1978/79:2134, 3. att till Bidrag lill social hemhjälp ochfärdtjänst för /80 anvisar ett förslagsanslag av 1 110 000 000kr. Bidrag till driften av förskolor och fritidshem. Regeringen har underpunkten D 2 (s. 65-67) föreslagit att anta etl inom socialdepartementetupprättat förslag lill lag om ändring i lagen (1976:381) om bamomsorg samt attlill Bidrag till driften av förskolor och fritidshem för /80anvisa ett förslagsanslag av 2 . Lagförslaget fogas vidbetänkandet som bilaga. I motionen 1978/79:364 av () ochSonja Fredgardh (c) hemställs alt beslutar all hos regeringen begäraen utredning av de frågor som påtalats i motionen. I motionen 1978/79:430 av () ochElver () hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts beträffande en planlagd, ökad information ochundervisning i hälso- och friskvårdsfrågor inom föräldrautbildning ochbarnomsorg. 1 motionen 1978/79:516 (motivering i motionen1978/79:509) av m. fl. (s) hemställs, såvitt här är i fråga, attriksdagen 1. hos regeringen begär riktlinjer för den fortsattautbyggnaden av barnomsorgen i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. till Särskilda insatser för förskolan() för /80 anvisar etl reservationsanslag av50 , I motionen 1978/79:566 av . (m)hemstälts alt hos regeringen anhåller att regeringen vidtar åtgärderför att tillgodose barns behov av rytmik och dans inom samhällets barnomsorg. Imotionen 1978/79:797 av m. fl. (vpk) hemställs 1. altriksdagen ullalar att målet för samhällets barnomsorg skall vara att tillgodose alla barns rätt lill en bra och avgiftsfri barnstugeplats, 2. attriksdagen uttalar att målsättningen för samhällets utbyggnad av barnomsorgen bör fastställas till ett genomsnitt av SoU1978/79:28 5 minst 75 000 platser , fördelat på 40 000platser i daghem och 35 ÖOO platser i fritidshem, 3. att riksdagenhemställer hos regeringen om att uppta förhandlingar med om villkoren för att förverkliga denna målsättning, 4. att riksdagenhos regeringen hemställer om en plan för den totala utbyggnaden avbarnomsorgen, med målsättning att utbyggnaden skall vara fullt genomförd 1987, 5. att riksdagenhos regeringen hemställer om förslag beträffande anordningsbidrag lillbarnstugor, innebärande att anordningsbidrag skall utgå med det belopp om . som fastställdes , uppräknat i förhållande tillkostnadsutvecklingen för barnstugebyggandel, samt att delta anordningsbidragskall utgå fr. o. m. /80, tills barnomsorgen är fullt utbyggd, 6. all riksdagenhos regeringen hemställer om förslag till driftbidrag vid barnstugorna,innebärande att driftbidragen vid daghem skall beräknas efter en norm av 1personal per 4 barn - tätare på späd- och koltavdelning -föreståndaren oräknad,och vid fritidshem 2 personal jämte medhjälpare per avdelning, föreståndarenoräknad, och all bidrag till extra personella insatser vid barnstugorna utgårefter särskild redovisning, 7. att riksdagenbeslutar anta följande Lag om ändring i lagen om barnomsorg (SFS 1976:381) Nuvarande lydelse Motionärernas förslag Samhällets barnomsorg-------------- och fritidsverksamhet. Den har------------------ hosbarnen. Förskoleverksamhetenavser barn Förskoleverksamheten avser barn som ej haruppnått skolpliktig ålder som ej har uppnått skolpliklig ålder och barn vilkas skolgång har upp- och barn vilkas skolgång har upp- skjuiils enligt 32 § andra stycket skjutils enligt 32 § andra stycket skollagen (1962:319). Frilidsverk- skollagen (1962:319). samheten omfattar barn till och med samhelen omfattar barn till och med . Barnomsorgen ankommer-------------- i 9 §. 4§ Kommun skall bedriva försköte- Kommun skall genom planmässig ochfritidsverksamhet förde barn, som utbyggnad av förskola, fåmiljedag- är kyrkobokförda I kommunen eller hem. fritidshem och annan förskole- stadigvarande vistas där. och fritidshemsverksamhet sörja för \*1978/79. SoU 1978/79:28 att alla i kommunen kyrkohnkförda eller stadigvarandeboende barns rätt till en god daghems- eller fiitids-hemsptais säkras. Kommun skall genom en planmässig utbyggnad avförskola,familjedaghem, fritidshem och annan förskole-och fritidshemsverksamhet sörjaför att de barn som på grund avföräldrar-nasförvärvsarbete eller studier ellerav andra skäl behöver omvårdnad utöver vad som följer av 5 och 6 §§får sådanomvårdnad, om ej behovet tillgodoses på annat sätt. 1 kommunen skall finnas en av kommunfullmäktige antagenplan för barnomsorgen. I planen skall redovisas det faktiska behovetavförskolor, fritidshem och annan försköte- och fritidshemsverksamhet inom kommunensamt på vilket sätt behovet skall tillgodoses. Planen skall avse en period avminst . I kommunen------------------------------------ femår. utövar den centralatillsynen över barnomsorgen. utfärdar vägledande information tillkommunerna. utövar den centrala tillsynen överbarnomsorgen. utfärdar normer och föreskrifter förverksamheten. I motionen 1978/79:891 av GudrunSundström m. fi. (s) hemställs att måtte begära hos regeringen attelt försöksprojekt genomförs med syftet att förena olika åldersgrupper. I motionen 1978/79:1255 (motiveringi motionen 1978/79:1108) av m. fi. (m) hemställs alt riksdagenanhåller att regeringen ser över förskolans arbetsplan i enlighet med vad somanförts i motionen. 1 motionen 1978/79:1256 (motiveringi motionen 1978/79:1108) av m. fl. (m) hemställs att riksdagenullalar alt även icke-kommunala förskolor skall inräknas i kommunernasförskoleplaner. 1 motionen 1978/79:1257 (motiveringi motionen 1978/79:1108) av m. fl. (m) hemställs, såvitt här är ifråga (yrkandet 2), alt uttalar att den statliga detaljstyrningen avbarnomsorgslokalernas utformning och ulrusining bör begränsas. I motionen 1978/79:1259 avThorbjörn m. fl. (c) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkandet 4), attriksdagen begär att regeringen möjligt presenterar förslag för denfortsatta utbyggnaden av barnomsorgen i enlighet med motionens riktlinjer. SoU 1978/79:28 7 1 motionen 1978/79:1262 av ÅkeGillström m. fl. (s)hemställs alt uttalar 1, att förskollärartjänster på samma sätt somlärartjänster i genom lagstiftning knyts till behörighetsvillkor, 2, att beredningen av frågan om förskolläraresbehörighetsvillkor sker med handläggningen av SSK:s betänkandebeträffande i motionen relaterade förslag om tillsättning ochbehörighetsbestämmelser, I motionen 1978/79:1268 av () ochSvea () föreslås att hos regeringen hemställer om ändring avreglerna för statsbidrag till kommunernas barnomsorg så att samma lidsgränskommer att tillämpas för barns vistelse i daghem och familjedaghem, I motionen 1978/79:1639 av m. fl. (vpk)hemställs, såvitt här är i fråga, alt beslutar 1. atthos regeringen hemställa om åtgärder för att 75 000 barnsluge- och fritidshemsplaiser skall byggas under /80 och att erforderiiga statsbidrag härför utgår, 2. althos regeringen hemställa om åtgärder för att personaltätheten i daghemmen ökas med målsättningen 1 personal på 4 barn. I motionen 1978/79:1818 av () ochSven-Erik () hemställs att beslutar all hos regeringenhemställa om förslag till innevarande om ökal kommunalt ansvar förbarnomsorgen i huvudsak enligt slatskonirollkommitténs förslag. I motionen 1978/79:2117 av () ochBirgitta Rydle (m) hemställs att som sin mening ger regeringen lillkänna vad i motionen anförts om organisationen av barnomsorgen m. m. I motionen 1978/79:2143 (motivering i motionen1978/79:2142) av m. fl. (c) hemställs, såvitt här är i fråga(yrkandet 5), all vid behandlingen av anslaget Bidrag lill driften avförskolor och fritidshem uttalar alt inom ramen för del belopp om 2 milj. kr.som är avsett för fortbildning av personal inom förskolan behovet av utbildningrörande invandrarbarns behov starkt prioriteras. , , fattaderiksdagen beslut som syfiar lill en kraftig utbyggnad av samhällets barnomsorg(prop. 1975/76:92, SoU 1975/76:28, rskr 1975/76:219). En allmän målsättning förutbyggnaden slogs fasl, ett uibyggnadsprogram godtogs av och beslutfattades om ett nytt statsbidragssystem med väsentligt höjda ochvärdebeständiga statsbidrag. antog vidare bl. a. lagen (1976:381) ombarnomsorg, som trädde i kraft den Ijanuari 1977. Den nya lagen,som ersattelagen(1973:1205) SoU 1978/79:28 8 omförskoleverksamhet, omfattar även barn i den lägre skolåldern. Enligtbarnomsorgslagen är barnomsorgen en lagfäst uppgift med skyldighet förkommunerna att svara för en planmässig utbyggnad. Lagen innehåller ocksåreglerom finansiering av statsbidraget till barnomsorgen. Statsbidragsreglernafinns i av regeringen utfärdade författningar. Såväli samband med behandlingen av det nämnda ärendet som vid senare tillfällen,främst vid behandlingen av socialhuvudtileln, har efter behandling isocialutskottet haft all la ställning lill elt stort antal motionsyrkandenrörande samhällets barnomsorg. Utskottet hänvisar lill i främsta rummet sinabelänkanden SoU 1975/76:28, 1976/77:25, 1977/78:25 och 1978/79:1. 1 sistnämndabelänkande finns en översiktlig redovisning av stalsbidragsreglerna, av vissapublikationer rörande bl. a. barnomsorgsutbyggnaden och av vissa aktuellautredningar på området. mån de nu aktuella motionsyrkandena är likartade med tidigarebehandlade yrkanden och i den mån yrkandena avser frågor där det inteinträffiit någon omständighet som kan föranleda elt ändrat ställningslagandefrån utskottets sida hänvisar utskottet i första hand lill de nämnda betänkandena.Det sagda gäller främst flertalet yrkanden i motionen 1978/79:797 av LarsWerner m. fl, (vpk). Målsättning, uibyggnadsprogram. förhandlingar medkommunerna, ni. Den allmänna målsättningen för utbyggnaden av barnomsorgenenligt riksdagsbeslut skall vara - alt utöver den allmänna förskolan -plats inom den kommunala barnomsorgen skall beredas för alla barn i förskoleåldernlill förvärvsarbetande eller studerande föräldrar saml för barn med särskildabehov av stöd och stimulans så att efterfrågan på sådana platser kantillgodoses. Denna målsättning för samhällets barnomsorg, innefattande ävenfritidsverksamhet för barn i skolåldern, bör successivt uppnås i alla kommunerinom den närmaste tioårsperioden. Detfinns inte anledning till omprövning av denna målsättning. Under hänvisninglill vad utskottet tidigare anfört i frågan (SoU 1975/76:28 s. 16, 1976/77:25s. 9 och 1977/78:25 s. 10) avstyrker utskottet därför motionen 1978/79:797 imotsvarande del (yrkandet 1). I den mån yrkandet avser frågan om kvaliteten påbarnomsorgen hänvisar utskottet lill framställningen i det följande.Beträffande frågan om föräldraavgifterna inom barnomsorgen vill utskottethänvisa till prop. 1978/79:95 om den kommunala ekonomin, där budgetminislern iett särskill avsnitt behandlar frågan om avgiftsfinansiering (s.37-40). Han understryker bl. a. att avgifterna inom den kommunala sektorn inlefår ges en sådan utformning och sättas på en sådan nivå all man därigenomutestänger dem som bäst har behov av de socialt inriktade tjänsterna (prop. Detutbyggnadsprogram för bamomsorgen som anslöt sig lill våren 1976innebär alt del under femårsperioden 1976-1980skall börja byggas 100 000 nyaplatser i daghem och 50 000 nya platser i fritidshem (platserna SoU 1978/79:28 9 skallvara färdigställda ). Härutöver beräknas en ökning av plalstillgångeni familjedaghem. Denna utbyggnad skall grunda sig på en bedömning som görslokalt i varje kommun. Ulbyggnadsprogrammelbygger på överväganden av vad som kan vara praktiskt möjligt att förverkligaunder den angivna perioden med beaktande av byggnadsfrågor, personalfrågor etc.Programmet har tillkommit som resultat av överiäggningar mellan dåvarande regeringenoch . Inte heller då del gällerulbyggnadsprogrammel är utskottet berett alt nu ompröva de ställningstagandensom gjordes 1976. Utskottet avstyrker därför motionsyrkanden vari förordas bl.a. en avsevän snabbare utbyggnadstakt, nämligen yrkandena 2 och 3 i motionen1978/79:797 och yrkandet 1 i motionen 1978/79:1639 av m. fi. (vpk). Förslagi motionen 1978/79:797 (yrkandet 7 delvis) om ändringar i 4 och 8 §§ lagen ombarnomsorg är enligt utskottets mening främst att se som konsekvensförslagframställda med hänsyn till vad motionärerna förordat om målsättningen förbarnomsorgsutbyggnaden. 1 den mån förslagen avser de enskilda kommunernasbehovsberäkningar beträffande barnomsorgen vill utskottet framhålla följande.En särskild planeringsgrupp med representanter för bl. a. ,. och LO har i uppdrag att på grundvalav de praktiska erfarenheterna förbättra undertaget för kommunernasutbyggnadsplanering och beräkning av platsbehovet inom barnomsorgen vid denfortlöpande uppföljningen av barnomsorgsplanerna. Planeringsgruppen kommerunder våren att lägga fram ett betänkande med förslag om elt förbättratunderlag för kommunernas behovsberäkningar. Molionsyrkandel avstyrks i härbehandlad del. Motionärernabakom motionen 1978/79:797 (yrkandet 7 delvis) vill också altfritidshemsverksamhelen skall utvidgas, nämligen på så sätt att ytteriigare tvåårsgrupper kommer att omfattas av kommunernas skyldighet alt ordnafritidshemsverksamhet. De yrkar att 1 § lagen om barnomsorg ändras så attfritidshemsverksamhelen kommer att omfatta barn t. o. m. i stället försom nu gäller t. o. m. Liksomdå utskottet lidigare behandlat frågan vill ulskollet erinra omalt-då barnomsorgslagen antogs-utskottet uttalade bl. a. alt även mångaungdomar som tillhör de åldersgrupper som finns närmast över grupperna 10-12 årofta behöver en omsorg som är mera omfattande än den som kan erhållas genom enallmän fritidsverksamhet. Utskottet anser att del bör ges möjlighetäven för äldre barn, som har behov därav, all få plats i fritidshem. Genom delanförda och på grund av vad utskottet i övrigt uttalade (SoU 1975/76:28s. 37-38) får motionen anses besvarad i här aktuell del. Detta innebär att denförordade lagändringen bör anstå tills vidare. Utskottet vill tillägga alt deni molionsyrkandel behandlade frågan också har samband med utvecklingen avSlA-verksamheten i . SoU 1978/79:28 10 Utskottet tar härefter upp frågan om kommunernasplanering och genomförande av utbyggnaden av barnomsorgen. Enligtdel utbyggnadsprogram som anslutit sig till skulle enutbyggnad ske av barnomsorgen så att antaletdaghemsplatser ökades med 54 000 och antalet fritidshemsplaiser ökades med 27000. De siffror för kommunernas senaste planering som redovisas ibudgetpropositionen visar alt det kommer all byggas det angivna antalet platseri daghem men att del däremot enligt planerna kommer all saknas ca 6 000 platseri fritidshem för att utbyggnadsbeslutel skall uppnås. Förhela femårsperioden innebär motsvarande planer att för riket som helhet detplaneras ca 89 000 daghemsplatser av del antal om 100 000 som anges iriksdagsbeslutet för och i överenskommelsen medSvenska kommunförbundet. Då det gäller fritidshemsplaiser innebär motsvarandesiffror all ca 39 000 nya platser planeras av de 50 000 som finns iulbyggnadsprogrammel . Iföljande tabell lämnas närmare uppgifter om antalet daghemsplatser enligtkommunernas utbyggnadsplaner m. m. Sedan fattade beslul ombarnomsorgsulyggnaden har regeringen vid olika tillfällen haft överiäggningarmed i utbyggnadsfrågan. Mot bakgrunden av de ovanredovisade siffrorna tog regeringen upp överiäggningarmed i syfte all säkerställa att ulbyggnadsprogrammel idess helhet genomförs. Enligt vad utskollel inhämtat har Svenska kommunförbundeti skrivelse lill sina länsavdelningar uttalat att förbundet funnit det varaangeläget att initiera ytteriigare överväganden om möjligheterna att iförhållande till nuvarande planer öka utbyggnadstakten under slutet av denaktuella femårsperioden. Förbundet har därvid anfört att del är önskvärt altlänsavdelningarna kan medverka härtill, t. ex. genom all SoU 1978/79:28 11 barnomsorgensutbyggnad las upp lill konkret behandling vid föreslående årsmöten. Förbundethar också i skrivelse till kommunstyrelsen i vissa kommuner gjort en särskildförfrågan om hur kommunstyrelsen ser på behovet av och möjligheterna till altöka utbyggnadstakten . Svar skall om möjligt lämnas föreden . Socialutskottethar vid olika tillfällen framhållit vikten av alt ansträngningar görsföralldel uppsatta målet för utbyggnaden av barnomsorgen skall nås. Med hänsynlill den lämnade redovisningen kan utskottet inle finna all. något riksdagensinitiativ i förevarande sammanhang är erforderligt för att påverka kommunernasplanering för barnomsorgsutbyggnaden under den nu löpande femårsperioden.