bet · G201AU23 · 1978-12-31 00:00:00 — En krav pä produktiva tillgångar som resultat av offerlprincipenstillämpning skulle kunna tas lill inläkt för all hävda all stödformen inte föranvändas för att främja lokaliseringsprojekl inom den privata service- ochtjänstesektorn. En sådan tolkning skulle bli ell allvariigi hinder moi altgenomföra angelägna lokaliseringsprojekl inom denna sektor. Detfinns också ett annat skäl mot alt införa en ny begränsning i offerlprincipensanvändning. Med anledning av ett yrkande i motionen 1978/79:2251 av PerPetersson m. fi. (m) om alt offertprincipen bör användas i stor skala iNorrbotten uttalade utskottet enhälligt i betänkandet AU 1978/79:33 alt"utskottet utgår från an regering och myndigheter gör vad som är möjligtför atl vidga användningen av slöd enligt offertprincipen". Mot bakgrundenav det uttalandet och vad i övrigt anförts avstyrker utskottet yrkandet imotionen 2557. Somovan nämnts innebär propositionens förslag atl offertprincipen skall kunnaanvändas för annan verksamhel än inom tjänste- och servicesektorn tu. m. inomområdena 4-6. förordar i moiionen 2562 liksom . (s) i motionen 2511 atl tillämpningen av principen på industriellverksamhet in. m. begränsas till områdena 5-6. Utskottethar viss förståelse för den restriktivare inställning som ligger bakommotionsförslagen. Ett viktigt skäl som talar för proposilionens förslag äremellertid all det medger alt offertprincipen kan utnyttjas i hela Norrbottenslän, där vissa kommuner föreslagits bli inplacerade i stödområde 4. Som framgårav vad anförts har utskottet uttalat sig för en vidgad användning avoffertprincipen i del länet. Som konsekvens av delta ställningstagande biträderutskottet propositionens förslag och avstyrker motionsyrkandena. Regionalpolitiskt stöd har kunnat lämnas lillföretag inom turistnäringen alltsedan stödverksamhetens början. Vissabegränsningar gäller dock. Stödinsatserna har i princip förbehållils områdendär man inte kan räkna med någon industriell expansion.men förutsättningarfinns för turism, dvs. i mer utpräglade glesbygder såsom fjällregionerna.Utanför de nordligare delarna av landet har siöd ansetts böra lämnas endast förpunktinsatser i särskilda fall. AU 1978/79:23 65 Begränsningengäller vidare i fråga om såväl stödet till investeringar somsysselsättningsslödet. Ilikhet med vad som har förordats av sysselsättningsutredningen föreslås ipropositionen all stöd lill förelag inom turistnäringen skall ges efter sammaregler som för annan stödberättigad verksamhet. I motsats till vad som hargällt kommer därmed slöd alt kunna lämnas för investeringar i maskineroch inventarier samt vid förvärv av turistanläggningar. Utskottet biträderförslaget i princip. Somnämnts redan tidigare föresläs i propositionen en längsta löptid av förlokaliseiingslån för atl man skall nå en bättre överensstämmelse mellan denskattemässiga avskrivningstiden och amorteringstiden. Därmed tillgodoses ett yrkande i den under allmänna motionstidenväckta motionen 2121 av m. fl. (c), i vilken föreslogs attamorteringstiden för lånen skall kunna föriängas till . Motionärernaförordade möjlighel till upp till anstånd med räntebetalningoch amortering. Dessa möjligheter kommer att föreligga vid bifall till vad somtidigare förordals om de allmänna reglerna för lokaliseringslån. Vad som nusagts innebär att motionen inte behöver föranleda någon åtgärd. Fråganom stödets storlek berörs i propositionen med anledning av alt vissaremissinstanser har ansett det motiverat med högre bidrag inom turistnäringenän för t. ex. industriföretag. Föredragande statsrådet anser det emellertidinte vara befogal. Av motsatt uppfattning är m.fl. (s) imotionen 2511. Motionärerna anser att subventionsnivån för turistinvesteringarbör höjas. Investeringari turistanläggningar blir ofta mer kapilalinlensiva än andra investeringar. Detgäller särskilt om stugbyar avsedda för uthyrning. Det har hävdals attturistnäringen i bl. a. sådana fall missgynnas av tillämpningen av det förulberörda systemet med riktvärden för subventioneringen av varje nyttarbetstiliralle. Enligt utskottets mening bör man inte för turistnäringens delgå utanför de allmänna ramar som har dragits upp för den regionalpoliliskastödverksamheten. De stora kapitalinvesteringarna per arbetstillfälle inomturistnäringen kan emellertid ibland ge anledning att utnyttja den nexibilitetsom finns inom stödsystemet för en mer generös beräkning av investeringsstödet.Vad utskottet anfört med anledning av motionen bör regeringen underrättas om. Dennuvarande geografiska begränsningen vid stöd till turistnäringen har ovanredovisats. Föredragande statsrådet föreslår i likhet med sysselsättningsutredningenalt stöd i fortsättningen normall skall kunna lämnas i stödområdena 4-6. Slödskall även kunna lämnas i områdena 1-3, men detta förutsätter medgivande avregeringen. I partimotion 2562 liksom i ell alternalivyrkande imoiionen 2574 av m. fl. (c, s, m) förespråkas atl stöd skall gesäven till anläggningar i kommuner i stödområde 3, om anläggningen samtidigtinnebär lokalisering till ett primärt rekreationsområde. Ett mer långtgåendeyrkande framställs av () och 5 1978/79. AU 1978/79:23 GeorgÅberg (fp) i motionen 2452. De föreslår atl stöd lill turistnäringen skallkunna utgå i samtliga stödområden om företaget ligger i ett primärtrekreationsområde. Utskoitetär inte berett att generellt förorda alt det geografiska området förturislslödet vidgas. Utskottet har emellertid förståelse för att det i vissafall kan vara berättigat med investeringsstöd till anläggningar i anslutningtill primära rekreationsområden i stödområde 3. Utskottet förutsätter därför attregeringen vid prövning av ärenden om stöd lill turistanläggning tar särskildhänsyn till om anläggningen ligger i nämnda områden. Av följande uppställning framgår vilka kommuner istödområde 3 som helt eller delvis ligger inom primära rekreationsområden: Med det anförda har utskottet till en deltillmötesgått motionärernas önskemål. Vad utskottet anfört med anledning avmotionerna bör regeringen underrättas om. inom den privata .service- och tjänstesektorn Regionalpolitiskt stöd har lärhnats imycket liten utsträckning lill privata service- och tjänsteförelag. Ett avskälen härtill är att stödformerna AU 1978/79:23 67 hittillsfrämst har utformats med tanke på industriföretag. Den nu föreslagna reformenav stödet gör det möjligt för tjänste- och serviceföretagen att utnyttja stödeti större utsträckning . a. blir del möjligt för dem atl fäsysselsättningsstöd. Ipropositionen räknar man med att stödet kommer alt behöva special-utformas förstörre projekt inom den aktuella sektorn eller vid omlokaliseringar avadministrativa funktioner inom större industriföretag. Offertprincipen bör däanvändas. Den metoden skall, som föruts nämnts, i sådana fall bli möjlig attanvända vid lokaliseringar i samtliga stödområden. Ipropositionen förordas dessutom en vidgad användning av systemet med lokaliseringssamrådför den aktuella tjänstesektorn. Sådant samråd, som kommer att behandlas ävensenare i belänkandet, omfattar f n. större industriföretag. Förinformationsutbyte och samråd i etableringsfrågor har inrättats enetableringsdelegation inom (industridepartementet).Samrådsförfarandet föreslås nu komma att omfatta även större företag inom denprivata tjänste- och servicesektorn. Elableringsdelegatio-nen bör vidare medintresse- och ideella organisationer kunna ta upp överiäggningar ommöjligheterna att föriägga verksamhet till stödområdena. Likaså bör manöveriägga med industriföretag om alt föriägga administrativa funktioner tillstödområdena. Moderatasamlingspartiet yrkar i moiionen 2557 att skall avslå förslaget attvidga lokaliseringssamrådet till den privata tjänste- och seivicesek-lorn.Motionärerna hänvisar till att de vill ha en decentraliserad regionalpolitiskbeslutsprocess, och de kan därför inte biträda ett centralstyrt administrativtsystem av det slag som förordas i propositionen. Icenterpartimotionen 2562 påpekas att lokaliseringen av den privata tjänste- ochserviceverksamheten inte på samma sätt som industrin kan påverkas med enbartekonomiska medel. Motionärerna vill därför få lill stånd en utredning av möjligheternatill regional omfördelning av sysselsättningen inom den privata service- ochtjänstesektorn. Därvid bör utredas lämpliga administrativa och ekonomiskastyrmedel för en mera balanserad lokalisering av framför allt företag som gerservice pä en nationell nivå. Liknandetankegångar kommer fram i motionen 2572 av m. fl. (s) där manvill atl skall uttala sig för att regeringen redan nu förberedereffektivare åtgärder för att motverka "an de kunskapsintensivaarbetsuppgifterna inom näringslivet koncentreras till ett fåtal områden ilandet''. Motionen utgår från förhållandena i , men del sägsalt liknande erfarenheter finns i andra län. Vad motionärerna vänder sig mot äratt den industriella verksamheten i länet i huvudsak inriktas på det egentligatillverkningsiedet med en myckel ringa andel av kvalificerade funktioner somforskning, produktutveckling, marknadsföring och administration. En fortsattutveckling av det slaget är olycklig och kan leda till en segregationpå arbetsmarknaden med koncentration av de kunskapsintensiva och merframåtsyftande arbetsuppgifterna inom näringslivet lill ett fätal områden. AU 1978/79:23 68 Utskottet har i en tidigare avsnitt framhållit denoffentliga sektorns betydelse i regionalpolitiken och har i del sammanhangetförordat åtgärder för alt främja en omfördelning av statlig verksamhel. Ocksåden privata service- och tjänstesektorns möjligheter alt bidra till en regionalutjämning måste komma i blickpunkten eftersom man räknar med atl denna sektorkommer att ta en ökad andel av den totala sysselsättningen. Kvalificeradefunktioner inom tjänstesektorn är dessutom ofta förlagda till storstadsregioneroch andra stora tätorter. Den i propositionen förordade vidgningen aveiableringsamrådet kan vara en väg att öka möjligheterna till önskvärda om-öchnylokaliseringar inom service- och tjänsteverksamhet m. m. Det är f. ö. enåtgärd som har förordats av sysselsättningsutredningen i dess slutbetänkande.Utskottet biträder med del anförda regeringens förslag på denna punkt ochavstyrker följaktligen avslagsyrkandet i moderaiernas partimoiion 2557. Dei motionen 2562 och 2572 framställda förslagen anknyter till frågan om ettutvidgat etableringssamråd i kombination med ökade möjligheter atl geregionalpolitiskt stöd är tillräckliga styrmedel i detta sammanhang. Den fråganhar också berörts i sysselsättningsutredningens nyssnämnda slutbetänkande.Enligt utredningens mening behövs ytteriigare ekonomiska och administrativastyrmedel för att få lill stånd en regional omfördelning av sysselsättningeninom den privata service- och tjänstesektorn. Utredningen föreslår atl dennafråga övervägs och utreds närmare. Utskottethänvisar till att det sålunda föreligger ett framlagt förslag frånsysselsältningsutredningen om fortsalt utredningsarbete beträffande behovet avytteriigare ekonomiska och administrativa styrmedel. Utskottetutgår från att denna uiredningsfråga övervägs av regeringen vid beredningen avutredningens betänkande. Vad utskottet anfört med anledning av motionerna 2562och 2572 bör regeringen underrättas om. Frågorom säkerheter, bevakning, handläggning m. m. 1 propositionen behandlas i särskilda avsnittfrågor om säkerheter, bevakning, äterkrav av stöd som har utbetalats samlhandläggnings- och beslutsordning i stödärenden. Utskottet lämnar vad somanförts och föreslagits i dessa avsnitt ulan erinran. Utskottetvill i sammanhanget erinra om att det har ingått i sysselsättningsutredningensuppdrag att ta upp frågan om överlåtelser av företag som har fåttregionalpolitiskt stöd. Redan nu gäller att avskrivnings- och lokaliseringslänkan sägas upp till omedelbar betalning om väsentlig förändring sker i stödföretagels ägareförhållanden. Utredningen föreslår att det vid varje större ägare fö ränd ring bör prövas hur överiåtelsen påverkar företagets möjlighetertill fortsatt drift och sysselsättning för personalen. På grundval härav skallbedömas om företaget skall fä behålla stöd i fortsättningen. Vidare föreslåsanordningar för alt automatiskt omvandla avskriv- AU 1978/79:23 69 ningsläntill lokaliseringslån med fortsatt möjlighel alt återkräva hela stödet vidöverlåtelse. Delankommer på regeringen att besluta om den närmare utformningen avåierkravsreglerna. Föredragande statsrådet anmäler att avsikien är all reglernaskall utformas i huvudsak på det sätt uiredningen har föreslagit. En striktareordning kommer alltså att genomföras. Därmed får syftet med den väckta motionen 553 av m. fi. (s) anses varatillgodosett. Moiionen, som efterlyser effektivare kontroll avlokaliseringsstöd vid överlåtelse av företag, behöver alltså inte föranledanågon åtgärd. finns ett system förlokaliseringssamråd som vilar på överenskommelser med större industriföretagoch senare byggts ut med förelag inom konsument- och jordbrukskooperaiionen.Som redan nämnts har inrättats en särskild delegation för etableringsfrågor sominom industridepartementet handlägger samrådsverksamheten. Riksdagenuttalade pä (AU 1976/77:7, rskr 1976/77:79) alt verksamheten skullebedrivas på försök och utvärderas efter någon lid. Därefter skulle bedömas omsystemet skall bestå eller eventuellt förändras. Med anledning härav har inomindustridepartementet gjorts en utvärdering av samrädssyslemet. Rapporten harfogats som bilaga till propositionen. slutsats är atl systemet för lokaliseringssamråd medindustriföretag bör fortsätta med i huvudsak samma utformning och inriktningsom f n. Utskottet, som i ett föregående avsnitt biträtt tanken atl utvidgasamrådet att även omfatta verksamhel inom den privata service- ochtjänstesektorn, har på grund härav självfallet samma uppfattning. Vidsidan av det ovan beskrivna systemet för samråd har funnits en annan typ avsamrädsförfarande. Utskottet syftar på den är 1970 införda lagen omlokaliseringssamråd. Den ger möjlighet att i de tre storstadsregionernaföreskriva att företag före byggnadsåtgärder av viss minsta storiek skall varaskyldiga att samråda med lokaliseringsmyndighet. Syftet med samrådet var atl fåföretag atl frivilligt gå med på lokalisering utanför regionen av den nya ellerutvidgade verksamhet som föranledde byggnadsåtgärderna. Samrädsverksamhetenenligl lagen upphörde när det gäller industriföretag och har päförslag av efter inte heller tillämpatspå andra typer av företag eftersom verksamheten bedömdes vara av ringa värde. 1 propositionen föreslåsatt lagen upphävs. Utskottet biträder förslaget. Imotionen 2561 av m. fl. (s) konstateras atl den ovan beskrivnasamrädsverksamheten genom elableringsdelegationen på grund av den kraftiganedgången av industriinvesteringarna har gett begränsaderesultat. Skulle det med mer normal AU 1978/79:23 70 investeringsverksamhetvisa sig att systemet inte ger önskade resultat när det gäller att styraarbetstilirallen till sysselsätiningssvaga regioner bör statsmakterna övervägaen fullmaktslag om elableringskontroll. Omsamrädsverksamheten inte ger mer påtagliga resultat vid en bestående uppgång iinvesteringsaktiviteten får man enligl utskottets uppfattning självfalletöverväga nya former för lokaliseringspåverkan. Den frågan bör man emellertid laställning lill sedan man fått underiag för en bedömning av etableringsdelegationensverksamhet i en uppåtgående konjunktur. Ger verksamheten inte önskade resultatkan lagstiftning i någon form aktualiseras. Som påpekas i propositionen måsteen framtida lagstiftning utformas pä ett annat sätt än den lag omlokaliseringssamräd som föreslås bli upphävd. Mot bakgrund av del anfördaavstyrker utskoitet det socialdemokratiska motionsyrkandei om etttillkännagivande lill regeringen beträffande införande av en fullmaktslag. I propositionens avsnitt med denna rubrik lämnas enredovisning av de sysseisättningspoliliskt motiverade aktiviteter som bedrivsför att hitta nya produkter som kan tillverkas av svenska förelag. Tyngdpunkteni verksamheten ligger ute i länen och bedrivs där bl. a. av de arbetsgrupperoch delegationer som har tillsatts till följd av strukturproblemen inom stål-,teko-och varvsindustrierna. Redovisningen utgör underlag för den begäran ommedel för det anslag till åtgärder i etableringsfrämjande syfte i vissa län somgörs i propositionens avsnitt om anslagsfrågor. Meddet anförda har utskottet redovisat proposilionens förslag till ändrade grunderför det regionalpolitiska stödet. Förslagen godtas med de ändringar och tilläggsom framgår av behandlingen i del föregående. Försöksverksamheten med statliga industricentrainleddes . Anläggningarna skulle placeras i regionala centra inom delinre stödområdet. Beslut fattades alt bygga industricentra i Strömsundoch , och alt anläggningar skulle uppföras i ochHaparanda. Huvudman för verksamheten är Stiftelsen Industricentra, varsförvaltning är föriagd till . Ipropositionen föreslås dels ändring i riktlinjerna för den fortsattaverksamheten, dels atl nya centra skall byggas i Ange och . Till attbörja med föreslås att verksamheten med statliga industricentra skallfortsätta. Utskottet har samma uppfattning. Beträffandebeslutsordningen förordas atl liksom bör besluta om i vilkaorter anläggningarna skall byggas och att det sedan får ankomma på regeringenalt besluta dels om tidpunkten för bygget, dels om AU 1978/79:23 71 kapitaltillskottoch regionalpolitiskt stöd till Stiftelsen Industricentra för finansiering avdel nya projektet. Stiftelsen bör därvid fö samma statliga slöd i form avavskrivnings- och lokaliseringslån som företag som bygger egna lokaler. Liksomhittills bör lokalerna hyras ut lill företag med verksamhet som är berättigadtill regionalpolitiskt stöd. Möjlighet bör dock finnas all upplåta lokaler förviss serviceverksamhet som inte är stödberättigad. Den möjligheten böremellertid utnyttjas restriktivt. En annan nyhet som förordas är att lokaler iundantagsfall skall kunna övertalas till hyresgäst. BengtFageriund m. fl. (s) ansluter sig i motionen 2561 till huvudlinjerna i de ovanåtergivna riktlinjerna för beslutsordning m. m. Motionärerna förutsätter dockatt även i fortsättningen för underiag för alt bedöma behovet av denya anläggningarna och kostnaderna för anläggningarnas byggande och drift. Vadförst beträffar valet av orter för den framtida utbyggnaden av verksamhetenuttalas i proposiionen atl nya centra bör komma till stånd i orter som "ärav strategisk betydelse för utveckling av den regionala strukturen och därbehov följaktligen finns av större insatser". Utskottet kan ansluta siglill uttalandet som allmän princip. Del bör påpekas alt man därmed släpper dentidigare bindningen till regionala centra i de delar av landet som utgör detinre stödområdet. Därav följer ett jämfört med nuläget ökat behov av attmotiven för ortsvalet i det aktuella fallet redovisas. Delkan te sig rimligt atl , som motionärerna vill, i samband med förslagom ett nytt industricentrum presenteras kalkylunderlag för uppförande ochdrift. Trots all anläggningarna, som nedan berörs, är avsedda att ha enförutbestämd storiek (ca 300 arbetsplatser) är det svårt atl ange byggnadskostnadernaannat än överslagsvis. Nya centra torde liksom komma att byggasetappvis, och erfarenheterna visar atl liden från ett riksdagsbeslut till dessdel finns en fullt utbyggd anläggning omfattar . Förutom ändradebyggnadskostnader under den liden kan byggnadsprogrammet behöva revideras medhänsyn till de inflyttande företagens behov av lokalytor och lokalulformning.Utskottet godtar därför den i propositionen förordade ordningen alt regeringenbeslutar om finansieringen i samband med beslut om atl en ny anläggning skallbörja byggas. Det bör understrykas i sammanhanget atl det här är en fråga om enalternativ användning av medlen för avskrivnings- och lokaliseringslån. Demedel som tillförs Stiftelsen Industricentra för all bygga en ny anläggningskulle alternativt ha kunnat utnyttjas av de företag som flyttar in ianläggningen för att uppföra egna lokaler. Närdet sedan gäller driftkostnaderna erinras om alt det är en allmän princip altdessa skall täckas av hyrorna. I sammanhanget kan nämnas att ett förslag omhyresfrihei efter förelagens inflyttning i anläggningarnaavvisas i propositionen. Det är mot den bakgrunden inte erforderiigt attförelägga ett kalkylunderiag för driften. AU 1978/79:23 72 samtidigtbetona beträffande både drift- och kapitalkostnader atl vad nu sagts gällerenfinansiering i normalfallen. Uppstår behov av extraordinära insatser för attläcka merkostnader för uppförande eller drift bör förslag till åtgärder liksomhittills underställas . Imoiionen 2561 behandlas också frågan om prissättningen vid överlåtelse tillhyresgäst av lokaler i ett industricentrum. Motionärerna utgår från atlprissättningen kommer atl återspegla samhällets kostnader för all anordnalokaler med beaktande av principerna för det regionalpolitiska stödet tillföretag som etablerar sig i egna lokaler. Utskottet har samma uppfattning. Ensubveniionering via prissättningen skulle innebära atl man kringgår grundläggandeprinciper fördel regionalpolitiska stödet. Propositionens förslag kanemellertid enligl utskottets mening inte tolkas som att överiåtelser skulle föske på villkor av del slagel. Medovan gjorda uttalanden får moiionen 2561 i redovisade delar anses besvarad ochnågot initiativ från sida med anledning av vad motionärerna anförtär inte påkallat. Somredan nämnts uttalas i propositionen alt induslricentraanläggningarna bördimensioneras för ca 300 arbetsplatser. Utbyggnaden av tidigare beslutadeanläggningar i , , och bör fullföljas medsikte på atl nå detta sysselsäitningsmäl. Utskottetkan ansluta sig till proposilionens bedömning som en allmän riktpunkt. Dennabedömning anknyter f ö. till de överväganden som gjorts alltifrån verksamhetensbörjan. Det bör i sammanhanget noteras att.ett i princip oförändratsysselsättningsmål om ca 3(X) arbetsplatser medför behov av större lokalytor ianläggningarna .än från början föruisätts. De ursprungliga beräkningarna avanläggningarnas storlek gjordes nämligen för ca tio är sedan. Tekniskaförändringar, ökade krav på arbetsmiljön m. m. ställer krav på väsentligtstörre lokalytor än som var fallet i. slutet pä 1960-lalei. Ettnytt industricentrum bör enligt propositionen ktmna böna uppföras ulan atl detfinns några hyresgäster kontrakterade. F. n: gäller som princip atl lokalernaskall vara uthyrda till hälften före byggstart. Båda metoderna har för- ochnackdelar. Centret i har efter särskilt medgivande av riksdagenbörjat byggas utan förhandsulhyrning. Propositionens överväganden anslutertill vad sysselsätlningsutredningen har föreslagit och godtas av uiskoltet. Propositionensförslag om at\-nya industricentra skall uppföras i Ange och byggerpä den ortsprioritering som gjorde pä (InU 1975/76:43).Utskottet biträder förslaget. Därmed tillgodoses yrkandena i de väckta motionerna 391 av m. fl. (s), 665 avGustav Lorentzon (vpk) och 2057 av () och Margii Odelsparr (c). Imotionen 2057 föresläs även andra sysselsätiningsskapande insatser i Angekommun. Motionärerna nämner lokalisering av statlig verksamhel, inrättande avett lasertekniskt centrum och en särskild arbetsgrupp för glesbygdsfrå- AU 1978/79:23 73 gor.Utskottet är inte berett att gå närmare in pä dessa förslag. 1 sammanhangetkan erinras om att en särskild regional arbetsgrupp. Inland Y, har ägnat sig ätde särskilda problemen i inland, vari Ange kommun ingår.Gruppens arbete har avslutals, och utskottet utgår från att man iförsta hand på regional nivå kommer att ta ställning till hur gruppens förslagskall realiseras. Till de allmänna problemen i länet återkommer utskottet f. ö.längre fram i betänkandet. På grund av det anförda bör motionen 2057 i deaktuella delarna inte föranleda någon åtgärd. 1moiionen 2511 av m. fl. (s) begärs att ett industricentrumskall uppföras i och i motionerna 2030 och 2554 av m. fl. (s)alt systemet prövas också i , i första hand med anläggningar iTorsby kommun samt i och Filipstads-området.