bet · G201SkU19 · 1978-12-31 00:00:00 — 9. lag om ändring i förordningen(1947: 174) om investeringsfonder, 10. lag om ändring i lagen (1955:256) om investeringsfonder för konjunkturutjämning, 11. lag om ändring i förordningen (1967:94) om avdrag vid inkomsttaxeringen för vissaktieutdelning, B.antar följande förslag till Lagom statligt investeringsbidrag för vissa byggnadsarbeten 1 §Fysisk eller, juridisk person, som driver rörelse, jordbruk eller skogsbruk och som den 1 oktober 1978den 30 septem ber 1979 igångsätter ny-, tUl- eller ombyggnad på fastighet för använd ning i förvärvskällan, äger efter ansökan erhålla statligt investerings bidrag enligt bestämmelserna i denna lag. Investeringsbidrag får vidare åtnjutas av fastighetsägare såvida denne under nämnda period igång sätter ny-, till- eller ombyggnad på fastighet som är avsedd att användas i rörelse bedriven av annan än fastighetsägaren. Byggnadsarbeteanses igångsatt när det har påbörjats på arbetsplatsen. Investeringsbidragenligt denna lag räknas inte som skattepliktig inkomst enligtkommunalskattelagen (1928: 370) och lagen (1947: 576) oiTi statliginkomstskatt. 2 §Investeringsbidrag får inte utgå om näringsidkaren för beskatt ningsår som anges i 1 § kunnat helt utnyttja avdrag enligt lagen (1978: 000) om särskilt investeringsavdrag för vissa bygg nadsarbeten. Investeringsbidrag får heller inte utgå, om näringsidkaren för beskattningsåret helt eller delvis har åtnjutit avdrag som nämnts. Bedömningen av frågan huruvida nämnda avdrag kunnat utnyttjas eller har åtnjutits får gmndas på taxeringsnämndens beslut. SkU 1978/79:19 54 Investeringsbidrag utgör av sådankostnad för byggnadsarbete enligt 1 § första stycket som nedläggs underperioden den 1 oktober 1978den . Kostnad anses nedlagd underdenna period om den avser arbete som har utförts på byggnad och material somhar fogats in i byggnad . Harstatsbidrag utgått för byggnadsarbetet beräknas investeringsbidraget på dendel av kostnaden som inte täcks av statsbidraget. Investeringsbidragutgår för det beskattningsår under vilket kostnad för byggnadsarbetet harnedlagts. Det kan utgå för högst tre beskattningsår och får inte beräknas påhögre anskaffnings- eller tillverkningskostnad än för varjebeskattningsår. 3 § Investeringsbidrag utgår inte för kostnadertill den del de avser lokaler avsedda för bostadsändamål, bensinstation,parkeringshus eller parkeringsanläggning, butiks-, kontors-, bank-,hotell- eller restauranglokaler, sporthall eUer annanidrottsanläggning. Investeringsbidragutgår endast om den kostnad under beskattningsåret som skall ligga till grundför beräkning av bidraget för ett och samma byggnadsarbete har uppgått tillminst . 4 §Ansökan om investeringsbidrag skall göras skriftligen och prövas av . Ansökningshandlingen, som skall avges på heder och samvete, skall inges senast efter det taxeringen för beskatt ningsåret vunnit laga kraft. Sökandenskall skriftligen medge att får granska sökandens räkenskaperoch inhämta de uppgifter ur sökandens självdeklaration som behövs förtillämpningen av denna lag. Investeringsbidragutgår endast om sökanden företer tillfredsställande utredning, om förhållandesom avses i 2 § första stycket samt om den byggnadskostnad som skall ligga tillgrund för beräkningen av bidraget. Harsökanden inte lämnat medgivande som avses i andra stycket skall ansökan avslås. 5 § I fråga om handelsbolag ellerenkelt bolag beräknas investeringsbidrag för bolaget. 6 § Efter beslut ominvesteringsbidrag skaU verkstäUa utbetalning i enlighet medbeslutet. Riksskatteverketskall efter det att beslut i fråga om investeringsbidrag harmeddelats lämna uppgift härom till i sökandens hemortskommun. 7 § Talan mot riksskatteverketsbeslut enligt denna lag föres hos regeringen genom besvär. 8 § Den som till ledning förmyndighets beslut i fråga om utbetalning av investeringsbidrag avgivit handlingmed oriktig uppgift och därigenom föranleder utbetalning med för högt beloppär skyldig att till statsverket återbetala vad han har erhållit för mycket. SkU 1978/79:19 55 Denna lag träder i kraft dagen efter den dag, dålagen enligt uppgift på den har utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling. Närvarande:Erik (), andre vice talmannen (), (), (). (), (), (), (), (), i (s). HagarNormark (s), (), (), () och BoLundgren (m). beträffandemotiveringen till utskottets hemstäUan vid momenten 15 1. avandre vice talmannen () och (), som ansett att det avsnitt av utskottets yttrande som börjar pä s. 37 med "De utredningsförslag" och slutar på s. 38 med ""bort ha följande lydelse: Deproblem som det växande kommunala skattetrycket skapar måste i främsta rummetangripas genom en dämpning av den kommunala sektorns expansion. 19741977ökade den kommunala konsumtionen med inte . Det ärnödvändigt att få en väsentligt mindre ökningstaktsåsom bl. a. framgår av långtidsutrednings redovisadeberäkningar. I första hand bör man söka uppnå denna återhållsamhet genomfrivilliga överenskommelser mellan staten och kommunerna. Om detta emellertidinte leder till avsett resultat måste lagstiftning om kommunalt skattetak övervägas. Inomregeringskansliet övervägs f. n. kommunalekonomiska utredningens förslag ombl. a. ökad utjämning. Utskottet kan självfallet inte nu binda sig föromfattningen av sådana utjämningsåtgärder men vill understryka att vad somhärvidlag kan bli aktuellt inte får sättas i ett motsatsförhållande till enpolitik syftande till en planmässig nedjustering av marginalskatterna i denstatliga skatteskalan. Denuvarande orimligt höga marginalskatterna hämmar lusten tUl arbete, initiativoch företagande. De undergräver dessutom på ett allvarligt sätt skattemoraleni det svenska samhället. Den borgerliga treparti-regeringens politik syftandetUl sänkta marginalskatter måste fullföljas och ha prioritet i det fortsattaskattepolitiska reformarbetet. 2. beiräffandeinflationsskydd for skatteskala och skattereduktion avErik , , , SkU 1978/79:19 56 stein,i , och (alla s), som Underhösten 1977 beslöt alt de statliga skatteskalorna fr. o. m. 1978skall vara indexreglerade. Detta innebär bl. a. att skiktgränserna iinkomstskattelagen skulle uttryckas i en basenhet, vilken uppgicktUl . Denna basenhet skulle sedan med en viss fördröjning åtföljautvecklingen av konsumentprisindexet rensad från förändringar i uttaget avmervärdeskatt. Deerfarenheter som kunnat göras av hur indexregleringen utfallit för 1979visar klart alt systemet inte kunnat skapa ett rättvist inflationsskydd avskatteskalan. Det ger en överkompensation för de högreinkomsttagarna som mot bakgrund av låginkomsttagarnas mycket pressade situationunder 1977 och 1978 ter sig utmanande. I stället för att lägga grunden för enlugn avtalsrörelse kommer indexregleringens utfall att skapasvårigheter på avtalsområdet. socialdemokratiska partimotionen 1977/78: 41 med anledning av propositionen1977/78: 49 om inflationsskydd för inkomstskatteskalan, m. m. utvecklas en radprincipiella argument mot det av den dåvarande borgerliga regeringenföreslagna systemet för indexreglering. Det skuUe komma att medföra enskärpning av de fördelningspolitiska orättvisorna till följd av bl. a. attsystemet inte tog någon hänsyn till att inflationen slår hårdare mot de lägreinkomsttagarna och att högre inkomsttagare har större möjligheter att genom t.ex. ett värdesäkert sparande skydda sig mot inflationens verkningar. Systemetmedförde även risker för att inflationen skulle komma att påskyndas. Detskapade även svårigheter för en effektiv stabUiserings-politik och ledde till enfortgående försvagning av statsfinanserna. I stället föreslogs i denna motionatt inflationsskyddet av de statiiga skatteskalorna skulle åstadkommas genomregelbundet återkommande skatteomläggningar som då kan utformas med hänsynbåde till de fördelningspolitiska kraven och den från tid till annanvarierande konjunkturpolitiska situationen. Inte minst viktigt är att utformainflalionsskyddct så att avtalsrörelserna underlättas och så att en effektivkamp mot inflationen kan föras. Erfarenheternafrän utfallet understryker ytterligare att systemet med det snarastebör bringas att upphöra. Vi föreslår därför att lagen om basenhet enligt 10 § 1mom. lagen (1947: 576) om statiig inkomstskatt (SFS 1977: 1071) upphävs.Inkomstgränserna i 10 § lagen om statlig inkomstskatt uttrycks i dekrontalsbelopp som gällt , men i fråga om skalorna återkommer vi ireservation 3. Vidare bör den särskilda skattereduktionens belopp . iprincip uttryckas i kronor i stället för i basenhet. Till frågan omutformningen av den särskilda skattereduktionen återkommer vi också ireservation 3. SkU 1978/79:19 57 Härtill kan fogas kommentaren att upphävandet avden borgerliga indexregleringen inte är liktydig med att man i tider medstigande priser kan binda dessa skatteskalor för . Som redantidigare framhålls måste inflationens verkningar på skatteuttaget ständigt beaktas.Vad vi sagt är endast att detta kan ske på ett rättvisare och med hänsyn tillinflationsbekämpnmgen effektivare sätt än vad som skett i det borgerligasystemet. delsansett att utskottet under moment 2 bort hemställa att med bifaU tiU motionerna 1978/79: 106yrkandet 1 och 1978/79: 117 yrkandet 1 i denna del antar följande Lagom upphävande av lagen (1977:1071) om basenhet enligt 10 § 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Flärigenom föreskrivs att lagen (1977:1071) ombasenhet enligt 10 § 1 mom. lagen (1947: 576) om statlig inkomstskatt skallupphöra att gälla. Dennalag träder i kraft . 3.beträffande skatteskala och kommunalskattereduktion av , , , , i , HagarNormark och (alla s), som Denborgerliga regeringens ekonomiska politik har bl. a. medfört att det storaflertalet hushåll fått en sänkt levnadsstandard . Denkraftiga inflation som regeringspolitiken genom bl. a. devalveringarna ochhöjningen av mervärdeskatten ledde tiU, har holkat ur köpkraften hos hushållensinkomster. har reallönerna för storagrupper av löntagare minskat. Inflationensbörda är alltid tyngst att bära för dem som har låga inkomster. Inflationenunder den borgerliga regeringens tid har dessutom kännetecknats av attdagligvarorna de för låg- och medelinkomsttagarna viktigaste varorna stigit betydligt mera i pris än vad som gällt i genomsnitt. SärskUt kraftig harprisstegringen varit på baslivsmedel. I synnerhet barnfamiljer och olikautsatta grupper har därför kommit att drabbas särskilt hårt. Dennautveckling har skett parallellt med att den borgerliga politiken skapatsärskilda' förmåner åt företagare och kapitalägare. Detta har skett dels i formav omfattande generella åtgärder i form av t. ex. devalveringar och sänkningarav arbetsgivaravgifterna, dels genom en lång rad mindre åtgärder påskatteområdet vilka dock sammantaget inneburit 5 1978/79. SkU 1978/79:19 58 enrelativt sett kraftig förstärkning av företagarhushållens inkomstsituation. Deborgerliga partiernas politik har alltså lett till ökade klyftor i det svenskasamhället. Utvecklingen mot en jämnare inkomstfördelning bröts i och med detborgerliga regeringstillträdet och har sedan förbytts i sin motsats. propositionen 1978/79: 50 föreslagna skatteomläggningen för är dettredje i raden av borgerliga skatteförslag . Det förhållandet att vinu fått en folkpartistisk minoritetsregering har inte inneburit någonkursomläggning i skattepolitiskt avseende. Genom detta förslag fullföljer manen borgerlig skattepolitik, karaktäriserad av en större omtanke om de högreinkomsttagarnas skattesänkningskrav än om de lägre inkomsttagarnas pressadesituation. Enviktig anledning tUl att denna fördelningsprofil kännetecknar även det nuföreliggande skatteförslaget är att det baserar sig på indexregleradeskatteskalor. Ovanpå detta har regeringen lagt en sänkning av marginalskatternasom sammantaget ger utmanande stora skattesänkningar åt de högreinkomsttagarna. 1stället för regeringens förslag förordar vi en skatteomläggning i enlighet medförslaget i den socialdemokratiska motionen 1978/79: 116, en skattereform för1979 som siktar tUl att för de enskilda människorna mildra effekterna av desenare årens stora kommunalskattehöjningar. Dessa skatter är för det storaflertalet människor den största skatten. Det är först när man kommer upp i inkomsteröver . som den statliga inkomstskatten blir större än den kommunala. Destora kommunala skattehöjningarna har blivit ett allt störreproblem. De har lett tUl en kraftigt ökad skattebörda för låg-ochmedelinkomsttagarna och de har även medfört att de totala marginalskatternastigit. De fortsatt stora skillnaderna i utdebitering mellan olika kommuner harblivit alltmer kännbara i takt med att de kommunala skatterna ökat. De storalöntagarorganisationerna har också krävt en skattereform som dämparde höga kommunalskatterna för att därigenom bl. a. mUdra marginalskatterna. Viföreslår att fysiska personer får tillgodoräkna sig ett särskilt avdrag frånslutskatten som uppgår till av den totala kommunalskatten dock lägst . Dettaförslag påverkar inte kommunernas ekonomi . Förslaget har inte någotannat syfte än att mildra kommunalskatten för den enskUde skattebetalaren underdetta år. Kommunernas ekonomi är redan i allt väsentiigt låst för detta år.Frågorna kring den kommunala sektorns utveckling på och de olikaåtgärder som är påkallade för att underlätta den kommunala sektorns fortsattautveckling får tas upp i anslutning tUl behandlingen av den till våren 1979aviserade propositionen om kommunernas ekonomi. Dettanya kommunalskatteavdrag medför att den tidigare särskUda skattereduktionen på400 kr. Vi föreslår dessutom att de SkU 1978/79:19 59 statligamarginalskatterna enligt den gällande skalan sänks med 2procentenheter i intervallet . i beskattningsbar inkomst. Denav utskottet föreslagna skatteomläggningen ligger inom den ram förkonsumtionsstimulans som förordats i den socialdemokratiskareservationen 1 tUl finansutskottets betänkande 1978/ 79: 10 med anledning avproposition 1978/79: 50. Underutskottsbehandlingen har c- och fp-lédamöterna enats oni ett annat förslag ändet som föreslagits av regeringen i propositionen 1978/ 79: 50.Överenskommelsen innebär lättnader i den nuvarande skatteskalan med 1procentenhet i skiktet 89 basenheter, i skikten 910 och1011 basenheter samt i skiktet 1112 basenheter. Detta förslagmedför ett skattebortfall på 590 milj. kr. jämfört med helt oförändrade regler. Sedermerahar även utskottets m-ledamöter i slutvoteringen anslutit sig till dettaförslag. Denborgerliga kompromissen innebär att representanter frånträttregeringsförslaget. Av den följande tabellen framgår att man nu accepterarlägre skattesänkningar i ett för många låg- och medelinkomsttagare viktigtskikt av skatteskalan. Centerpartiethar å andra sidan med frånträdande .av sin motion. (1978/79: 88) accepterathögre skattesänkningar som får sin största effekt för inkomster över 70 000kr. Detav oss förordade förslaget till skattereform leder till följandeskatteförändringar . Som jämförelse redovisas ävenregeringsförslaget samt det borgerliga kompromissförslaget. SkU 1978/79:19 60 Det förslag som vi förordar innebär alltsåskattesänkningar som är större än det borgerhga kompromissförslaget i ettganska brett skikt av låg- och medelinkomster. Det får en särskild betydelseför den kvinnliga arbetskraften. Förslaget ger nämligen störreskattesänkningar än det borgerliga förslaget för av kvinnornamed förvärvsarbete. Eftersomdet nya kommunalskatteavdraget är baserat på den faktiska utdebiteringen ivarje kommun kommer skattesänkningen enligt det socialdemokratiska förslagetatt bli större ju högre utdebiteringen är. Skillnaden mellan skattesänkningarnavid högsta resp. lägsta utdebitering framgår av följande tabell. (25: .) 40 000 490 760 50 000 740 1090 70 000 1440 1945 80000 1690 2 270 I regeringsförslaget tas ingen hänsyn till dessaskillnader i utdebitering. I stället får alla lika stor skattesänkning oavsettkommunalskattens storlek. Enligt vår mening är det viktigt att de som bor iskattetyngda kommuner t. ex. LysekU, och får störresänkningar än de som bor i konmiuner med låga kommunalskatter. dels ansett att utskottet imder momenten 3 och 18 imotsvarande delar bort hemställa att under förutsättning attreservationen 2 antas av med bifall tUl motionen 1978/79: 117yrkandena 1 i denna del och 2 samt med avslag på propositionen i denna del ochpå motionerna 1978/79: 90, 1978/79: 95 yrkandet 1 och 1978/79: 106 yrkandet 3 a) antar det i motionen1978/79:117 yrkandet 1 angivna förslaget till lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, b) antar förslaget i motionen1978/79:117 yrkandet 2 såvitt avser 2 § 5 mom. första stycket uppbördslagen(1953: 272); 4.av , , , , OlleWestberg i , och (alla s), som underåberopande av innehållet i reservationen 3 hemstäUt SkU 1978/79:19 att för det fall att reservationen 2inte skulle bifallas med anledning av motionen 1978/79: 117 yrkandena 1 idenna del och 2 samt med avslag på propositionen i denna del och på motionerna1978/79: 90, 1978/79: 95 yrkandet 1 och 1978/79:106 yrkandet 3 a) antar förslaget i motionen1978/79: 117 yrkandet 2 såvitt avser 2 § 5 mom. första stycket uppbördslagen(1953: 272) med den ändring att skattereduktion åtnjutes lägst med det beloppvarmed 0,4 basenheter överstiger . och högst med , b) antar följande Lagom ändruig i lagen (1947: 576) om statlig inkomstskatt Härigenom föreskrives att 10 § 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall ha följande lydelse: 1 mom. Statiig inkomstskatt utgår för fysiskapersoner, oskifta dödsbon och familjestiftelser med viss i särskild ordningbestämd procent av nedan angivna grundbelopp. närbeskattningsbar inkomst icke överstiger 2,78 basenheter: av denbeskattningsbara inkomsten; * grundbeloppet för 2,7778 basenheter och av }JLnHå x'*- - /pnna inlrrmctH Denna lag träder i kraft ochtillämpas första gången i fråga om 1980 års taxering. 5.av andre vice talmannen () och () SkU1978/79:19 62 dels att det avsnitt på s. 38 om marginalskattespärr sombörjar med "Beträffande den" och slutar med "motionen 1978/79:89" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening borde beslut nu fattas om införandetav ett marginalskattetak i enlighet med förslaget i motionen 1978/79: 89. Detfinns inga godtagbara skäl för att ytterligare uppskjuta genomförandet av ensådan åtgärd. Det är en orimlighet att inte skulle kunna samla sigtill ett beslut innebärande att människor skall få behålla åtminstone 15procent av en inkomstökning. dels att utskottet under momenten 6och 18 i motsvarande del bort hemställa 1. att riksdagenbifaller motionen 1978/79: 89 och avslår propositionen i motsvarande del, 2. att ifråga om 10 § 1 mom. lagen (1947: 576) om statlig inkomstskatt till följd häravbeslutar att tredje stycket skall ha följande lydelse: 10 § 1 mom. tredje stycket Ändå att statlig inkomstskatt skalluttagas med av grundbeloppet, må likväl icke den å någon delav den beskattningsbara inkomsten belöpande skatten uppgå till högre belopp änsom motsvarar av denna inkomstdel. Ej heller må å någon inkomstdeluttagas skatt enligt denna lag så att summan av den statliga och kommunalainkomstskatten uppgår till högre belopp än av inkomstdelen. 6. av , , ,, i , och (allas), som dels anfört följande: För att finansiera delar av de i den socialdemokratiskareservationen tiU finansutskottets betänkande FiU 1978/79: 10 föreslagnastimulansåtgärderna föreslår vi en höjning av förmögenhetsskatten fr. o. m. inkomståret1979. Höjningen bör ta formen av en uppräkning med avskattesatserna i samtliga skatteskikt. dels ansett att utskottet under moment 7 bort hemställa att med bifall tUlmotionen 1978/79: 117 yrkandet 5 antar följande SkU 1978/79:19 63 Lagom ändring i lagen (1947: 577) om statlig förmögenhetsskatt Härigenom föreskrivs att 11 § 1 och 2 mom. lagen(1947: 577) om statiig förmögenhetsskatt skall ha följande lydelse: 1 mo m. Statiig förmögenhetsskatt skall för fysisk person, oskift dödsbo, utländskt bolag samt i 10 § 1 mom. lagen (1947: 576) om statlig inkomstskatt omförmäld familjestiftelse utgöra: närden beskattningsbara förmögenheten icke överstiger : 1,3 procentav den del av den beskattningsbara förmögenheten, som överstiger 200 000kronor; närden beskattningsbara förmögenheter överstiger 275 000 men icke . och av återstoden; 400 000 men icke 1 000 000kr. och av återstoden; 2 m o m. Statlig förmögenhetsskatt skall förjuridisk person, som avses i 6 § 1 mom. b) denna lag, utgöra: tvåpromille av den del av den beskattningsbara förmögenheten, som överstiger , dock lägst en krona. Denna lag träder i kraft ochtillämpas första gången i fråga om 1980 års taxering. beträffandemaskininvesteringar m. m. 7.av andre vice talmannen () och (), som Närriksdagen beslöt att ta bort rätten till investeringsavdrag förmotorfordon innebar detta att även taxirörelsen gick förlustig detta avdrag.Under senare tid har emeUertid taxirörelsens lönsamhet försämrats i avsevärdomfattning. Detta har bl. a. tagit sig uttryck i att denna näringsgren blivitnödsakad att avstå från nyinvesteringar i alltför stor utsträckning. Det måstevara av betydelse att taxirörelsens bUpark hålls på en nivå som delstillfredsställer en god arbetsmiljö för förarna och dels tUlgodoserresenärernas berättigade anspråk. Vi kan sålunda inte finna någon rimhganledning att förneka taxirörelsen rätt till investeringsavdrag utan den börliksom alla andra näringsgrenar ha sådan rätt. Vi yrkar därför att motionen1978/79: 102 bifalles. dels ansett att utskottet under momenten 12 a och18 bort hemställa att med bifall till motionen 1978/79: 102 antar vidpropositionen fogade förslag tUl SkU 1978/79:19 64 a) lag om ändring i lagen (1975: 1147) omsärskilt investerings avdrag vid taxering tUl statlig inkomstskatt med den ändring att 3 § andra stycket erhåller följande lydelse: Har personbilar, som enligt föregående stycke ickehar undantagits från avdragsrätt, eller andra motordrivna fordon som avses ivägtrafikkungörelsen (1972: 603) levererats efter utgången av ,åtnjutes särskUt investeringsavdrag endast under förutsättning att skriftligtavtal om leverans har upprättats före och leverans harskett före den 1 aprU 1978. Vad nu sagts gäller dock ej för personbilar somanvänds i uthyrningsrörelse och ej heller för taxibilar som anskaffas efter den1 . För personbilar som används i uthyrningsrörelse och för båtarsom avses i 2 § sjölagen (1891: 35 s. 1) och som icke används i yrkesmässigtbedrivet fiske åtnjutes särskilt investeringsavdrag endast under förutsättningatt leverans har skett före . b) lag om ändring i lagen (1975: 1149) omstatiigt investerings bidrag för inventarieanskaffning med den ändring att 3 § and ra stycket erhåller följande lydelse: Har personbilar, som enligt föregående stycke ickehar undantagits från rätt till bidrag, eller andra motordrivna fordon som avsesi vägtrafikkungörelsen (1972: 603) levererats efter utgången av ,åtnjutes statligt investeringsbidrag endast under föratsättning att skriftligtavtal om leverans har upprättats före och leverans harskett före . Vad nu sagts gäller dock ej för personbilar somanvänds i uthymingsrörelse och ej heller för taxibilar som anskaffas efter den1 . För personbilar som används i uthymingsrörelse och för båtarsom avses i 2 § sjölagen (1891: 35 s. 1) och som icke används i yrkesmässigtbedrivet fiske åtnjutes statligt investeringsbidrag endast under förutsättningatt leverans har skett före . 8.av , , , , OlleWestberg i , och (alla s), som Under utskottsbehandlingenhar förslag väckts om att ett bidrag på skall kunna utgå förbyggnadsinvesteringar i de fall företag inte kunnat utnyttja avdragsrätten. Vidare skall enligt förslaget avdrag och bidrag kunna medges oavsett om byggnadsinvesteringarna avser byggnad för eget bruk eller för uthyrning. SkU 1978/79:19 65 Vi kan inte biträda dessa förslag. Redan den extraavdragsrätt som öppnas för byggnadsinvesteringar inom i första handindustrin är långt gående och bör i allt väsentligt tillgodose de syften somavses med åtgärden. Att gå ännu längre kommer på detta område att skapa enkrånglig byråkratisk kontrollapparat utan att det avsedda syftet blir bättretillgodosett.