bet · G201AU23 · 1978-12-31 00:00:00 — Situationeni länet berörs även i apk-motionen 552 om utvecklingen i de mellansvenskaindustrilänen. Utskottet har tidigare i belänkandet tagit ställning till denmotionen, som inte bör föranleda någon åtgärd. Södermanlandslän är ett av de mest industridominerade länen i riket med stora inslag avföretag inom bl. a. teko- och stålindustrin. De senaste årens kriser i dessabranscher med åtföljande strukturella förändringar har i betydande grad drabbatlänet. Till detta kommer alt den inom länet stora verkstadsindustrin genomrationaliseringar minskat sin sysselsättning i icke obetydlig grad. Isynnerhet , och har haft det besvärligt. Tillföljd av utvecklingen vid i har även Flens kommunhaft stora problem att hålla sysselsättningen uppe. Näringslivetsutveckling i länet medförde att på initiativ underhösten 1977 tillsatte en ledningsgrupp för att genomföra en specialutredning omnäringslivet i länet. Denna grupp fick sedermera regeringens uppdrag attsamordna de regionalpolitiska och sysselsättningspolitiska insatserna på ortersom drabbats av problem till följd av strukturförändringar inom stål- samttextil- och konfektionsbranscherna. för vardera , och har varit knutentill ledningsgruppens organisation. har de framlagdaförslagen redovisats i rapport till . Förslagen, som syftar tillatt utnyttja och utveckla kapaciteten inom länets näringsliv, har fördelats påolika myndigheter och organ för omedelbara åtgärder. Den fortsatta verksamhetenbör enligt utredningen bedrivas inom ramen för ordinarie organ. uppfattning bör det utredningsarbete som bedrivits inom länet utgöraen god grund för åtgärder som syftar till att förbättra näringslivet i länet.Utskottet utgår från att förslagen även uppmärksammas i regeringens kansli, bl.a. inom den grupp med anknytning till elableringsdelegationen, som har tilluppgift att bl. a. utarbeta förslag till åtgärder för . AU 1978/79:23 133 Med anledning av förslagen i moiionen 2145 villutskottet härutöver hänvisa till vad utskoitet tidigare i betänkandet uttalatom tillämpningen av offertprincipen, medel till de regionalautvecklingsfonderna och lokalisering av statlig verksamhet. När det gäller densistnämnda frågan bör i sammanhanget nämnas den kommande flyttningen avfortifikationsförvaltningen till . Denna åtgärd beräknas innebära etttillskott med ca 600 arbetstillfällen. Medhänvisning till det anförda bör motionen 2145 inte föranleda någon riksdagensåtgärd. Detfinns inte skäl att biträda kravet i motionen 1540 om ett särskill uttalande omen utvecklingsplan för länet. Frågor av det slaget bör tas upp på det regionalaplanet inom ramen för en mera åtgärdsinriktad länsplanering. AU 1978/79:23Östergötlands län '.,*Söderköping- _jMjölbyL M A -T"~X tL ''- ""-.c' NvSS -, ,' '' -\ Primärtcentrum Regionall cenlrum Kommuncenlrum Utskottetsförslag till slödområde. Förslaget överensstämmer med propositionen har under 1970-talel ökat med 10000 invånare till 392 000 invånare och prognoser pekar på enfortsatt ökning till 399 000 invånare . Ökningen har främst skett i decentrala och västra delarna av länet medan de södra kommunerna har haft enoförändrad eller minskad folkmängd. har sålunda minskal med 9 %under perioden. räknar med alt dessa tendenser kommer all beståfram till 1985. Förvärvsfrekvensen i länetligger i nivå med rikels och räknar AU 1978/79:23 135 meden snabbare ökning lill 1985 än vad fallet är för riket. , ,och har höga förvärvsfrekvenser och beräknas också ra enfortsatt snabb ökning fram lill . saml den ha delägsta värdena. Länets arbetslöshet ligger något lägre än medelvärdet i riket.Den högsia arbetslösheten redovisas i . Två kommuner föreslås i propositionen bliinplacerade i stödområde. Det gäller och , vilka ingår i den"temporära grå zonen". De föreslås ingå i stödområde 1. Icenterns partimotion begärs den ändringen av propositionen att och skallplaceras i slödområde 2, och i stödområde 1.1 tre andra motioner,2471, 2577 och 2579, väckta av representanter för länet från resp.socialdemokraterna, och framställs långtgående krav påändringar i den föreslagna siödområdesindelningen. Yrkandena omfattar de sexsydligaste kommunerna i länet samt skärgårdsområdet. Förslagen varierar mellanstödområde 2 och 6. Den närmare innebörden framgår av bilaga 6. Utskottethar inte funnit skäl att föreslå ändring i propositionens förslag. Motionernabör alltså avslås. Beträffande skärgårdsområdet vill utskottet peka på att försådana områden glesbygdsstöd ansetts som del mest ändamålsenliga. Utskottethänvisar till vad tidigare i betänkandet sagts om den stödformen. AU 1978/79:23Skaraborgs län ,'3lg, LidköpingY r--'"-, '' L _--' / IGrästorp -', ,-'','''i<'3*i°i; Primärt centrum Regionalt centrum Kommuncentrum LänsgränsKommungräns har under 1970-talel ökat sinfolkmängd frän 259 000 till 267 000 invånare. Folkmängden beräknasfortsätta att öka till ca 270 000 invånare. Ökningen väntas ske i ungefar sammatakt som för riket. Under 1970-lalet har flera kommuner ökat sin folkmängd, mende huvudsakliga ökningarna ligger i , och , de två sistnämndakommunerna inom pendlingsavstånd till . Andra kommuner som ,och har haft en viss tillbakagång . Fram till1985 beräknas folkmängden fortsätta att öka i och . Förövriga kommuner förutses endast mindre förändringar. Skaraborgslän har förvärvsfrekvenser i nivå med medelvärdet i riket. , ,och ligger klart över detta medelvärde. Arbetslösheten ärlägre än riksmedelvärdel. har den lägsta förvärvsfrekvensen i länet.Fram lill beräknas förvärvsfrekvenserna öka ytterligare i flertaletkommuner och därtill beräknas en utjämning av AU 1978/79:23 137 förvärvsfrekvensernaske mellan länets olika delar. och hade denhögsta arbetslösheten i länet (3,5 resp. ). och Gölene har enarbetslöshet pä mindre än 1 96. Enligl proposilionens förslag bör länäven fortsättningsvis ligga utanför stödområdena. Enmotsatt uppfattning redovisas i motionerna 2503 av m. fl. (c,fp, m), 2506 av m. fl. (s) samt i partimotion 2562. Imotionerna 2503 och 2506 föreslås stödområde 2 för , ochKarlsborg samt stödområde 1 för . I motion föreslåsstödområde 1 för och Karisborg. Utskottethar inte funnit skäl atl föreslå ändring i propositionens förslag.Motionsyrkandena avstyrks därför. Som redovisas ovan har haft enmycket positiv befolkningsutveckling. Ökningen har som tidigare redovisatsaktualiserat en uppjustering av befolkningsramen för . Som tidigaresagts har emellertid tillväxten inte fördelats jämnt över länet. För kommunernaKarlsborg, , och redovisas vikandebefolkningssiffror. Sysselsättningen inom industrin i länet har liksom förriket varil vikande. Den har emellertid hållits uppe genom en utbyggnad av denoffentliga sektorn. Situationenpå arbetsmarknaden i länet tas upp i motionen 662 av m. fi. (s).Motionärerna vill ha förstärkta resurser till länsorganen för detregionalpolitiska arbetet. Vidare vill man att utsatta regioner i länet skallplaceras i stödområde och att statlig verksamhet skall utlokaliseras tilllänet. m. fl. (s) vill enligt moiionen 1545 få lill stånd sysselsätiningsskapandeåtgärder i Karisborg. Dessutom vill motionärerna ha ett riksdagsultalande avinnebörd att lokaliseringsstöd bör utgå till företag som etableras i Karisborg.Denna kommun har behov av en ökad civil produktion som komplettering av denbefintliga industriproduktionen för den militära sektorn. Utskoitetuttalade med anledningaven motion om utvecklingen i länatl försvagningen av länets arbetsmarknad måste ses mot bakgrund av bl. a. deninternationella lågkonjunkturen (AU 1977/78:23). Pä ansåg utskottetatl utsikterna för länet tedde sig gynnsammare än för riket som helhet.Utskottet vidhåller denna uppfattning. Det hindrar inte alt detfinns betydande problem i några av länels AU 1978/79:23 138 kommuner,i första hand , och , som har en stagnerandeutveckling med problem på arbetsmarknaden. Även om utskottet har avstyrkt attde inlemmas i stödområdet kan det finnas skäl för samhället atl slödja projektsom ger varaktig sysselsättning. Utskottet utgår från all man pälandslingsplanel liksom självfallet inom och andra länsorgan harsin uppmärksamhet riktad på dessa frågor. Utskottetvill slutligen med anledning av motionen 662 erinra om ställningstagandenatidigare i betänkandet om förstärkta resurser till länsstyrelserna och omdecentralisering av statlig verksamhet. Meddet anförda har utskottet besvarat de båda motionerna 662 och 1545 som inte börföranleda någon åtgärd. AU 1978/79:23 Älvsborgslän Primärt centrum Regionalt centrum Kommuncentrum förslag till stödområde.Förslaget överensstämmer med propositionen. har haft en snabbarebefolkningstillväxt än riket . Länets folkmängd har ökat från402 000 till 423 000 invånare. Fram lill 1985 förutses en stagnation med enfolkmängd på 422 000 invånare. Den snabbaste tillväxten har skett i de kommunersom ligger inom infiuensområde. Dessa har ökat med 15 000 invånare.Även inkl. har ökat . Siffranär 4 500 invånare. Övriga har haft en i stort sett oförändradfolkmängd. har minskat med inte mindre än 4 000 invånare. AU 1978/79:23 140 Sjuhäradsbygdenoch Värgårda har ökat med tillhopa 5 000 invånare. förutses enfortsatt ökning i med angränsande kommuner samt iVänersborg-Trollhättan. beräknas få en oförändrad folkmängd, och förBorås förutses en fortsatt minskning med 4 000 invånare. Även ochövriga kommuner i beräknas få en minskad eller oförändradfolkmängd . Älvsborgslän har högre förvärvsfrekvens än riksmedelvärdet. Beräkningarna fram till 1985tyder pä an länet dä kommer atl att ligga i nivå med riket. Arbetslöshetenligger något högre än riksmedelvärdel. har den högsta förvärvsfrekvensenmen flera andra kommuner har också hög sysselsättningsgrad. Dalslandskommunernahar de lägsta förvärvsfrekvenserna i länet. Länets arbetslöshet är högst iÅmål och . Ale och har de lägsta siffrorna. För de kommuner i som ingår i allmännastödområdet -Benglsfors, , , och - föreslås ipropositionen en inplacering i stödområde 3. Imotionerna 2508 av m. fl. (s), 2553 av iHjärtum (c) och () saml 2560 av ()och RuneJohansson i (s) föreslås att samtliga kommuner i skall placeras istödområde 4. i () föreslår i motionen 2498 samma sak medundantag för . propositionen föreslagna inplaceringen av Dalslandskommunerna ansluter lillmotsvarande placering av angränsande kommuner i . Utskoitethar inte funnit skäl att föreslå någon ändring i regeringens förslagbeträffande de ifrågavarande kommunerna. De aktuella motionsyrkandena avstyrksdärför. I sammanhanget kan erinras om vad utskottet tidigare ullalat omturislslödet. Utskottettar härefter upp ett yrkande i motionen 2508 av m. fl. (s)att skall placeras i stödområde 2. Utskottetär inte berett att föreslå en utökning a v stödområdena med denna kommun utanhänvisar lill vad som sagts om möjligheten alt bevilja stöd utanförstödområdena. Ipropositionen föreslås vidare att kommunerna , vilkatemporärt ingår i den grå zonen, skall placeras i stödområde 1. Samma sakföreslås för och som ligger ulanför stödområdena. Iett antal motioner föresläs uppjusteringar i förhällande lill propositionensförslag. I pariimotion 2562 begärs atl , och Tranemoskall placeras i slödområde 2. Dessutom vill man all skall ingå istödområde 1. Samma förslag belriiffande finns i AU 1978/79:23 141 moiionen2508 av m. fl. (s). I den tidigare nämnda moiionen 2553begärs att samtliga kommuner i som omfattas av propositionensamt skall tillföras slödområde 4. m.fl. (fp, c,m) samt () och () i motionerna 2501 resp. 2505yrkar för samma kommuner stödområde 3. Närdet gäller dessa kommuner är sysselsättningsproblemen förknippade med denomfattande strukturomvandling som tekoindustrin genomgått och som haftallvarliga negativa följder för södra delen av . Denstörsta kommunen i länet, , visar en negativ befolkningsutveckling ochhar den kanske sämsta prognosen av alla primära cenira i landet. Under1970-ialel hr antalet anställda inom tekoindustrin i kommunen minskal med över6 000. Del anförda visar alt det finns ett fortsatt behov av regionalpolitiskaåtgärder. Propositionens förslag att kommunen även i fortsättningen skall ingåi stödområde skapar också förutsättningar för långsiktiga insatser. Härutöverhar branschstödel inom tekoindustrin stor betydelse för sysselsättningen.Frågan om ökade insatser på det området har för övrigt behandlats (NU1978/79:48). Med hänsyn lill kommunens läge och övriga förutsättningar bör detfinnas goda utsikter för atl klara den strukturomvandling som pågår ochbredda näringslivet till nya branscher. Mot den bakgrunden får en inplaceringi stödområde 1 anses till fyllest. Utskottet godtar alltså propositionensförslag på denna punkt och avstyrker motionsyrkandena i motsvarande del. Utskollelgår härefter över till att behandla stödområdesindelningen för övriga kommuneri södra . Som framgår av del tidigare anförda finns det förslag omutökning av stödområdena med och om väsentliga höjningar av de femaktuella kommunerna. Förkommunerna föresläs i propositionen en inplacering i stödområde 1.Herrljunga föreslås ligga utanför stödområdet. Utskottet biträder propositionen i denna del. Motionsyrkanden medannan innebörd avstyrks. Ulricehamnskommun har i propositionen placerats i slödområde 1. Utskottet godtar propositionensförslag lill inplacering och avstyrker här aktuella motionsyrkanden. Imotionen 1538 från allmänna motionstiden föreslår () och GördisHörnlund (s) att Boräsregionen skall bli föremål för kraftfullaregionalpoliliska åtgärder och atl regionen prioriteras i det nyasiödomrädes-syslemet. Vidare anförs alt nytillkommande siallig verksamhel avregionalpolitiska skäl bör konsekvent föriäggas ulanför Stockholmsregionen.Lokaliseringarna bör prövas mer från regionalpoliliska synpunkter. Särskiltbör därvid beaktas behovet av en differentierad arbetsmarknad och en ökadtjänstesektor i industriorter som påtagligt drabbats av en snabb strukturomvandling.Enligt motionärerna är ett typiskt exempel på en ort där satsningar påstatlig verksamhet är moliverade. Ett av problemen för Boråskommun är alt antalet arbetstillfällen i den AU 1978/79:23 142 statligatjänstesektorn är relativt litet i förhällande till kommunens storlek. Ianslutning till vad som anförs i den nämnda motionen vill utskottet pekapå det förslag som gjorts tidigare i betänkandet och som syftar till att enökad del av den statliga verksamheten skall föriäggas ulanförSiorstockholmsom-rädel. Utskottet utgår från atl kommunen uppmärksammas i detarbete den nya lokaliseringsdelegationen för den statliga sektorn skallbed-iva. Iövrigt hänvisar utskottet beträffande motionen 1538 till vad tidigare anförtsom att problemen i och övriga särskilt bör uppmärksammasi länsplaneringen som skall bli mer åtgärdsinriktad. m. fi. (fp, c, m) begär i moiionen 2501 an ett regionallinvestmentbolag skall inrättas i med huvudsaklig uppgift attstödja utveckling och nyetablering av företag i . Frågan ominvestmentbolag av delta slag har behandlats tidigare i betänkandet, ochutskottet har därvid hänvisat till an näringsutskonet (NU 1978/79:59) ochsysselsättningsutredningen behandlat frågan. Utskoitet hänvisar ånyo härtill.Motionen bör sålunda inte föranleda någon åtgärd. AU 1978/79:23 Göteborgsoch län Primärt centrum Regionalt centrvini Kommunr.cntrum. Utskottetsförslag till stödområde. Förslaget överensstämmer med propositionen har haft enbefolkningsminskning med 2 000 personer . Länet hade 713 000invånare . beräknas folkmängden minska till 705 000.Göteborgs kommun har minskat med 29 000 invånare. Kranskommunerna iGöteborgsregionen samt angränsande kommuner har ökat med nästan samma antaleller 26 000 invånare. har minskat med drygt I 000 invånare ochLysekil har ökal ungefär lika mycket. Av kommunerna i norra harMunkedal AU 1978/79:23 144 ochTanum haft ökningar medan och har haft viss folkminskning.Fram till 1985 förutses en fortsatt minskning i på 15 000invånare och ökningar i kranskommunerna med 10 000. och Uddevallaberäknas få vidkännas vissa minskningar liksom också norra . Länethar förvärvsfrekvenser som ligger något under riksmedelvärdet och enarbetslöshet som är något över medelvärdet i riket. Vissa kommuner iGöteborgsregionen har länets högsta förvärvsfrekvenser och de lägstaarbetslöshetstalen. kommun har den lägsta sysselsättningsgraden.Strömstad och härden högsia arbetslösheten. Beräkningarna förär 1985tyder på alt skillnaderna i sysselsättningsgrad mellan länets kommuner kommeralt öka. 1 propositionen föreslås att kommunerna skall vara placerade i stödområde 3. m. fl. (c, s, m) föreslär i motionen 2574 att de nämnda kommunernaskall vara inplacerade i slödområde 4. Utskottetfinner inte skäl att föreslå ändring i propositionens förslag i denna del.Moiionen 2574 avstyrks följaktligen. Situationen i tas upp i den underallmänna motionstiden väckta motionen 2043 av m. fl. (s). Bakgrundenlill motionen är att sysselsättningen i den delen av länet har försämrats undersenare år. En bidragande orsak härtill har varit den kraftiga nedskärningeninom varvsindustrin. Nedbantningen av denna bransch har till stor del drabbatGöteborg. Även övrig tillverkningsindustri saml byggnadsindustrin har haftproblem. Framtagna prognoser tyder på en fortsall minskad sysselsättningsvolyminom dessa näringsgrenar i området. Imoiionen redovisas vissa förslag lill åtgärder för att på kort och lång siktöka sysselsättningen i området. Här kan nämnas ökad statlig lokalisering tillGöteborgsområdet, åtgärder för att stärka verkstadsindustrin saml statligainvesteringar i hamn. Problemenpå arbetsmarknaden i har i hög grad uppmärksammats avstatsmakterna . Detta gäller inte minst i samband medomstruktureringen inom varvsindustrin. De frågorna behandlades senast i höstasmed anledning av propositionen 1978/79:49 om vissa varvsfrägor jämte motioner(NU 1978/79:17). I det sammanhanget beslutades om mycket omfattande statligasatsningar i syfte att upprätthålla sysselsättningen och skapa nyaarbetstillfällen i varvsregionerna. a. ställdes medel till förfogande isyfte alt skapa ett regionall investmentbolag. AU 1978/79:23 145 Utskotteträknar med att de statliga myndigheterna även i fortsättningen tar vara på demöjligheter som finns för atl stärka och differentiera näringslivet i området. Medhänvisning till det anförda samt till vad utskottet tidigare i belänkandetuttalat om decentralisering av statlig verksamhet bör motionen inte föranledanågon åtgärd. 10 1978/79. AU 1978/79:23 Hallandslän Primärt centrum Regionatt centrum Kommuncentrum _J I L_ har haft den snabbaste tillväxten ilandet . Länet hade 200 000 invånare 1970 och 227 1978.Länsstyrelsen räknar med en fortsatt ökning till 239 000 invånare 1985.Ökningen härsken inom samtliga kommuner. har ökatmed inte . har haft den svagaste ökningen, 2 96. Framtill1985 beräknas öka med ytteriigare 16 96,och vissa ökningar beräknasockså för övriga kommuner. Arbetslöshetenär betydligt lägre än medelvärdet för riket. För samtliga kommuner gäller dessutomatl de har en hög förvärvsfrekvens. , som har den högstaarbetslösheten, är härvidlag i nivå med riksmedelvärdet. AU 1978/79:23 147 föresläs ligga utanför stödområdet.Utskottet har inte någon annan uppfattning. Propositionen har inte föranlettnågon motion. är för övrigt del enda län, som inte berörs varken iproposition eller motioner när det gäller stödområden eller andraregionalpolitiska insatser. AU 1978/79:23Jönköpings län Primiirt centrum Regionalt centrum Komniuncentrum Invånarantalet i har ökat någotunder 1970-lalet, frän 299 000 till 302 000. räknar med enfortsalt ökning lill 309 000 invånare fram till är 1985. Kommunerna i östralänsdelen har svårigheter an hålla sin folkmängd. och har haftden svagaste utvecklingen. som ligger mellan dessa kommuner har dock haften viss tillväxt. har haft en oförändrad folkmängd.Kommunerna i södra och västra länsdelarna har haft en gynnsambefolkningsutveckling. Fram lill 1985 förutses befolkningsökningar i allakommuner. och beräknas ra de största ökningarna. Jönköpingslän har en sysselsättningsgrad och arbetslöshet som ligger något undermedelvärdet i riket. och har höga förvärvsfrekvenser och enlåg arbelslöshei. har den lägsta sysselsättningsgraden men denlägsta arbetslösheten i länet. beräknas förvärvsfrekvensen öka iflertalet kommuner. Propositionens förslag till inplacering istödområden innebär att i sin helhet ligger ulanförstödområdena. Centerpartietföreslår i partimotionen 2562 att kommunerna skallplaceras i stödområde 1. Utskottethar inte funnit tillräckliga skäl att utvidga stödområdet enligt centerpartietsförslag. Motionen avstyrks därför i denna del. Utskottelsförslag lill stödområde. Förslaget överensstämmer med propositionen. har ökal sin befolkning under1970-talet från 167 000 till 171 000 invånare. räknar med enökning lill 173 000 invånare . har ökal med mer än 4 000 invånare(8 96) och beräknas få en fortsatt ökning också tilll 985. har haften minskning med knappt 1 000 invånare (6 96) och beräknas få ytterligareminskningar fram lill 1985. har ökat under 1970-lalet, och tendensenberäknas beslå . I övrigt är förändringarna små. Förvärvsfrekvensenoch arbetslösheien i ligger något under medelvärdet för riket.Länsstyrelsen ser små möjligheter att få en höjning av sysselsättningsgradenöver nivå. har den högsta sysselsättningsgraden och denlägsta. Arbetslösheten är myckel hög i kommun (5,1 96). Propositionens förslag innebär att Uppvidingekommun även i fortsättningen skall ingå i stödområde. För kommunen föreslåsstödområde I. 1centerns partimoiion 2562 liksom i moiionen 2565 av () yrkasalt skall placeras i stödområde 2. Vidare vill man alt delsammaskall gälla för och . Utskollelhar inte funnit tillräckliga skäl för all biträda motionerna ulan tillstyrkerpropositionens förslag. Deöstra delarna i - främsi , och Tingsryd-hargenom nedgången i trä-och glasindustrin fått sysselsättningsproblem av sammanatur som vissa kommuner i angränsande län. Även för problemkommuner iKronobergs län bör därför möjligheten slå öppen att efter särskild prövning färegionalpolitiskt slöd. AU 1978/79:23 Kalmarlän lj <-- .--- J Primiirti.-iilriipi Regionalt Ciitrun; KomnuincL-ntrum Utskottetsförslag till slödområde. Förslaget överensstämmer med propositionen. län har haft en oförändrad folkmängd päomkring 240 000 invånare . Detta förhällande väntas bestå till1985. Länet har haft en positiv utveckling pä , i och samt iOskarshamn. Övriga kommuner har minskat sin folkmängd. Hultsfredhar haft den största minskningen, 8 96. räknar med en fortsallökning i och på samt i . Torsäs beräknas minska till1970 års nivå. , och beräknas minska med upp till 1396 av folkmängd. AU 1978/79:23 151 Förvärvsfrekvensen i länet ligger lägre änmedelvärdet för riket. räknar dock med en snabbare ökning än förlandet i övrigt och 1985 skulle länet ha lika hög sysselsättningsgrad somriket. , och har förvärvsfrekvenser på riksnivå ochberäknas få en fortsatt snabb ökning. har den lägstasysselsättningsgraden, och det förhållandet väntas bestå också 1985. Högsbyhärden högsta arbetslösheten (4 96) i länet och har del lägstavärdet (1 96). Arbetslösheten för hela länet är något lägre än för riket. De båda kommunerna pä ingår sedan några är iallmänna stödområdet. De föreslås nu bli placerade i stödområde 2. Utskottetgodtar detta förslag och avstyrker i motsvarande delar motionerna 2559 och2570. Högsbyär en annan kommun som har svårigheter och därför placerats i stödområde 1.Även detta förslag godtar utskottet och avstyrker på denna punkt motionerna2562 och 2570. FörHultsfreds och del föreslås att de skall ligga ulanför stödområdena.Utskollel biträder detta förslag och avstyrker motionsyrkandena i motsvarandedelar. Förde i södra delen av länet liggande kommunerna yrkas icenterns partimotion inplacering i stödområde. Inte heller detta yrkande kanutskottet biträda. Beträffandeövriga kommuner i länet föreligger inte några förslag och utskottet har inteansett sig ha anledning att göra någon annan bedömning än propositionen. Ytterligarefrågor som rör län tas upp i under allmänna motionstiden väcktamotioner. m. fl. (s) beskriver i motionen 1551 den aktuella situationen påarbeismarknaden i sydöstra , dvs.