bet · G201SkU55 · 1978-12-31 00:00:00 — synpunkter har framförts av vpk som menar attindexregleringen gynnar skattskyldiga med höga inkomster och missgynnar dem medlägre. beslut om inflationsskyddad statsskatttillkom mol bakgrund av de effekter inflationen hade på skatteuttaget. skapa garantier för atl de fördelningspolitiska avvägningar som uttrycktsgenom beslut om skatteskalan skulle bli bestående lills beslutfattades om ändrad avvägning för alt därigenom kunna bryta den ärliga sammankopplingenav löneförhandlingar och skaltejusleringsbesltit och ge skatteskalan envaraktighet som möjliggjorde även fleråriga löneavtal. Utskottet anser dessa skäl för all ha elt i skatteskalaninbyggt inflationsskydd vara alltjämt bärande och avstyrker följaktligenbifall till molionen 308 samt motionerna 2433 och 2435 i denna del. I m-motionen 2349 yrkasmarginalskallesänkningar efter 1980 i syfte att få ned marginalskatten inormala inkomstlagen lill högsl och att maximera den till 70procent. Yrkande om en planmässig sänkning av marginalskalten till ivanliga inkomstlägen återfinns också i m-motionen 1622 från den allmännamotionstiden . Ulskotlel har tidigare i olika sammanhang gett uttryck åtden uppfattningen atl en mer varaktig skattereform måste innehålla bl. a.sänkta marginalskatter i vanliga inkomstlägen. Enligt utskottets mening tordedel emellertid av stalsfinansiella skäl inie vara möjligl all införa regler sombegränsar marginalskatten lill 50 procenl i normala inkomstlägen ellermaximerar den till . Utskottet avstyrker därför dessa yrkanden imotionerna 1622 och 2349. Frågan om de samlade marginaleffekterna på den enskildesekonomi av progressiv skatt och inkomstrelaterade bidrag och avgifter hartagits upp av både c, m och vpk. I c-molionen 2432 betonar molionärerna viklenav att alla människor får en sådan situation all de upplever det som ekonomisktrimligt att göra en extra insats. 1 propositionen berörs - menar motionärerna -inte alls de marginalskatteeffekler som uppkommer i inkomstlagen mellan 50000och . när behovsprövade, skattefria bidrag minskar eller faller bort.Motionärerna begär därför all en parlamentarisk utredning får i uppdrag attpröva frågan om elt tak för marginaleffekterna som inte begränsas lill enbartinkomster över de 114 000 som föreslagils i propositionen utan som kommer allatill del. M pekar i motionen 2349 på de orimliga marginaleffekter som gällanderegler för skatteskalans utformning, existensminimum och avirappade socialaförmåner i förening kan ge upphov till och begär en utredning i syfte allbegränsa sådana effekter. Ett yrkande av liknande innebörd har framställts im-motionen 1622. där motionärerna särskilt erinrar om barnfamiljernasskatlesilualion. I vpk-motionen 2435 slutligen begär molionärerna, med enliknande motivering, all de samlade marginaleffekterna av ökade inkomster,bidrags- SkU1978/79:55 55 bortfall och avgiftshöjningar skyndsamt utreds och altriksdagen föreläggs förslag i frågan. Utskotiei har lidigare i detta betänkande gett uttryck åtden uppfattningen alt en sänkning av marginaleffekterna är angelägen i ettbrett skikt av inkomstskalan och föreslagit atl hos regeringen begäranytt förslag till skatteskalor för där särskilt de lägreinkomsttagarnas situation uppmärksammas. De negativa effekter av nuvarande familjepolitiskastödformer i form av bidrag, skaltelindringar och indirekt stöd vilka påtalatsi motionerna torde framför alll drabba barnfamiljer och i första hand familjermed flera barn, där Iröskeleffekterna vid inkomstökningar är särskiltmarkerade. Frågan har uppmärksammats av regeringen som tillkallat enutredning med uppgift all göra en allmän kartläggning av barnfamiljernassituation och därvid särskilt studera situationen för flerbarnsfamiljerna. Iutredningsuppdraget ingår att undersöka vilken effekt de nuvarande direkla ochindirekta stödformerna har för olika typer av familjer och i olika inkomstlagenoch att analysera de tröskel- och marginaleffekter som de nuvarandestödformerna medför. Utredningen skall också överväga vilka åtgärder som kanbehöva vidtas för att på ett tillfredsställande sätt tillgodoseflerbarnsfamiljernas behov och pröva ändamålsenligheten av nuvarandebidragsregler från flerbarnsfamiljernas synpunkt. Särskilt har utredningen attpröva hur marginaleffekterna påverkar flerbarnsfamiljerna och den är ocksåoförhindrad atl ta upp de olika direkta eller indirekta stödformer som finnsför all lillgodose särskilt fierbarnsfamiljernas behov av stöd. har chefen för avregeringen bemyndigats tillkalla en särskild kommitté för atl göra en översynav administrationen av bostadsbidragen till barnfamiljerna m. fl. Denna kommittéskall samråda med utredningen om barnfamiljernas ekonomiska situation,studieslödsutredningen, ensamförälderkommitlén och socialpolitiskasamordningsutredningen. Av vad ulskoitet anfört framgår att de i motionernaaktualiserade frågorna numera är föremål för uppmärksamhet inom flerautredningar och all berörda yrkanden i motionerna 2349, 2432 och 2435 således ihuvudsak är tillgodosedda. Utskottet vill understryka vikten av attutredningarna, med hänsyn inte minst till marginaleffekternas komplexakaraktär, så långt möjligl samordnar utredningsarbetet och atl arbetet bedrivsskyndsaml. Någon åtgärd med anledning av dessa yrkanden är enligtuiskoliels mening inte ertbrderiig, och ulskotlel avstyrker följaktligen bifalllill desamma. Vad utskottet nu anfört utgör enligt utskottets meningockså svar pä molionen 494 av m.fl. (m) och 1144 av SvenJohansson (c). Dessa motioner syftar båda till en lindrigare beskattning avexlrainkomster. De i dessa motioner aktualiserade frågorna bör enligtutskottets mening lösas genom sänkta marginalskatter och inte genom atl extrainkomsterbeskallas enligt en annan och lägre skattesats. SkU1978/79:55 56 styrker därför motionerna i den mån de inte kan ansesbesvarade med vad ulskotlel tidigare anfört. Skattereduktion, s.k.hemmamakeavdrag, med . medges ogift med hemmavarande barn under 18 åroch gift, vars make saknar till slallig inkomstskatt taxerad inkomst. Gift,vars make har laxerad inkomst understigande , erhållerskattereduktion med 40 procenl av skillnaden mellan . och den taxeradeinkomslen. Om vardera maken har till slallig inkomstskatt taxerad inkomst somunderstiger . tillkommer skatlereduklionen den av makarna som har denhögsta taxerade inkomsten. Om de taxerade inkomsterna är lika stora, medgesden äldre maken skattereduktion. Bestämmelserna om skattereduktion tillkomgenom skattereform för all vid övergången till individuell beskatiningeliminera eller begränsa skattehöjningen för familjer, där endast en avmakarna förvärvsarbetar. Förslaget i propositionen innebär all skattereduktionenanpassas lill del höjda kommunala grundavdraget så atl avlrappning sker med 30%av skillnaden mellan . och den lägre laxerade inkomslen. Utskottet harlidigare i delta belänkande avstyrkt bifall till della förslag. vari begärs oförändrade regler, är härigenom i denna del formellttillgodosedd. () yrkar i motionen 2366 utredning ochförslag om avveckling i ire steg fr. o. m. avhemmamakeavdragel för barnlösa hemmamakar födda efler 1929. Han begär vidare enplan för en successiv avveckling av hemmamakeavdragel för föräldrar och allavdra-get ersätts med barnbidragshöjningar med särskilt stora höjningar för deyngsta barnen. Frågan om att avskaffa hemmamakereduklionen behandlades av1972 års skatteutredning i dess slutbetänkande (SOU 1977:91) Översyn avskal-lesyslemel. Ulredningen ansåg för sin del all skaileredukiionen av principiellaskäl borde avskaffas men menade all delta - förutom problem för kategorinhushåll med en äldre hemmamake - skulle leda till försämrade ekonomiskaförmåner för många skattskyldiga med hemmamake och barn. Eftersom möjligheternaatt kompensera dessa barnfamiljer enligt utredningen var otillfredsställandeansåg ulredningen del inie rimligl all föreslå ändrade regler. Vad molionären anförl ulgör enligi uiskoliels mening inielillräckliga skäl för alt slopa rällen till hemmamakeavdrag, ochutskottet avstyrker därför molionen 2366 i denna del. Individuell beskattning av makars inkomst och förmögenhetm. Makar skall laxeras var och en försin inkomst. Vid inkomstberäkningen gäller dock i vissa hänseenden speciellaregler för makar, exempelvis för SkU1978/79:55 57 beräknande av förvärvsavdrag. Om makar levt tillsammansunder beskattningsåret gäller atl endera maken har rätt att tillgodogöra sigallmänna avdrag - och efler medgivande av andra maken - förlustavdrag som denneinte kunnal utnyttja. Vid skatteberäkningen gäller för makar vid uträkningen avstatlig inkomstskatt särskilda regler. Innebörden av dessa är atl varderamaken beskattas individuellt för s. k. A-inkomst (hit räknas inkomst av tjänstmed undantag för periodiskt understöd och därmed jämföriig periodisk inläktsaml inkomst av jordbruksfastighet och rörelse om den skattskyldige varitverksam i förvärvskällan i ej bloll ringa omfattning), medan däremot s. k.B-inkomsl (dvs. annan inkomst än A-inkomsl) sambeskallas, om den för makarnagemensami översliger . Sambeskallningen av B-inkomsl sker genom altmakarnas sammanlagda B-inkomsl beskatlas på loppen av den slörsla A-inkomsten. Beräkningen av den skattepliktiga förmögenheten förmakarna sker individuellt. Skuld som ena maken inte kunnal utnyttja fåravräknas från andra makens förmögenhet. Den beskailningsbara förmögenhelenberäknas för makarna gemensamt. Frågan om skatteplikt avgörs och skattenberäknas med hänsyn till den sammanlagda beskattningsbara förmögenheten, varefterskatten fördelas mellan makarna i förhållande lill vars och ens skattepliktigaförmögenhet. I motionen 495 av och (bådafp) begärs utredning om övergång lill hell individuell beskaltning av makarsinkomst och förmögenhet. Elt liknande yrkande återfinns i motionen 1742 avSven-Olov Träff och i motionen 306 av . Yrkandet i sistnämndamolion är dock begränsal lill att avse förmögenhetsbeskattningen, ochmotionären begär också i avvaktan på resultatet av en utredning av frågan attriksdagen föreläggs förslag om rättvisare beskattning av makars ochlikställdas förmögenhet. Ulskotlel vill med anledning av dessa yrkanden erinra omatl skalteutredning i sitt slutbetänkande (SOU 1977:91) Översyn avskattesystemet uttalat den meningen att det av principiella skäl skulle varaönskvärt atl införa hell individuell beskattning men att ulredningen avprakliska skäl - främst av skatteflyktsnalur - inte funnit det möjligt ellerlämpligt atl föreslå en sådan förändring. Utredningen anser emellertid attfrågan bör aktualiseras , dock tidigast i samband med deöverväganden angående äktenskapets ekonomiska och civilrätlsliga verkningarsom familjelagssakkunnigas utredningsarbete kan väntas leda lill. Deparlemenlschefen framhåller i proposilionen att manenligt hans mening närmare bör undersöka möjligheterna att ge decivilrätlsliga reglerna en sådan form att en övergång lill hell individuellbeskailning underlällas. Ulskotlel, som förutsätter alt en sådan undersökningkommer till stånd, avstyrker med det anförda motionerna 306, 495 och 1742, iden mån de inte SkU1978/79:55 58 kan anses besvarade med vad utskotiei anförl. Vid beräkning av beskattningsbar B-inkomsl gäller, somnämnts, f. n. en fiiregel avseende ett belopp om . Om ena maken intehaft annan inkomst än B-inkomst kan denna uppgå till . utan attB-inkomsten läggs samman med makens A-inkomsl vid debitering av skatt. Ipropositionen har föreslagils att . av vardera makens inkomst skallbehandlas som A-inkomst. Förslaget, som tillkommit för atl förhindra skärptbeskaltning lill följd av all del ställiga grundavdraget föreslås avskaffat,har som tidigare nämnts avstyrkts av utskottet. () yrkar i motionen 347 all makesB-inkomst till den del den överstiger . i avvaktan på utredning om enmer individuell beskattning av sådan inkomst samt förmögenhet, alltid skall särbeskattasoch utgöra fribelopp i slällel för frigräns. Ett liknande yrkande har medanledning av propositionen framställts i m-motionen 2349. Yrkandet avseremellertid i detta fall ell fribelopp om . () slutligenbegär i molionen 1166 förslag om en uppräkning av fribeloppsgränsen medhänvisning lill den tid som förflulil sedan gränsen fastställdes. gäller som lidigare nämnts ell fribelopp om . vilket innebär atl B-inkomsl, som ulgör ena makens enda inkomst, kan uppgåtill . utan atl sammanläggas med andra makens A-inkomst. Med hänsynhärlill och lill vad utskottet lidigare anförl i fråga om individuellbeskatining av makar anser utskottet sig böra avstyrka bifall lill molionen 347samt motionerna 1166 och 2349, sistnämnda båda motioner såvill nu är i fråga. Fr. o. m. taxering gäller att allmänt avdrag förpremier för privat pensionsförsäkring i regel medges med högsl avinkomst av tjänst och 35 procenl av inkomst av jordbruksfastighet ellerrörelse, om inkomslen inte överstiger 20 basbelopp. Premie får dock dras av medelt basbelopp ökat med 30 procenl av inkomst av jordbruksfastighet och rörelseintill tre basbelopp. För den som har inkomst av jordbruksfastighet ellerrörelse över 20 basbelopp kan ytterligare avdrag medges. och andre vice talmannen (båda m) begär i motionen 346 förslag om atl inkomst av annan fastighet skallutgöra A-inkomst lill den del inkomslen hänför sig lill egel arbete och altriksdagen i avvaktan på sådant förslag beslular att får medgeräll lill avdrag för försäkringspremie på den del av inkomslen av annanfaslighel som kan hänföras till arbetsinkomst. m.fl. (m) har i motionen1159 framställt ett liknande yrkande. Motionärerna anser all inkomst av annanfaslighet bör grunda rätt till avdrag för pensionsförsäkringspremie i del fallden skatlskyldige är verksam med fastighetsförvaltning i ej ringa omfattning. Den i motionernaaktualiserade frågan behandlas i ett av ulredningen om SkU1978/79:55 59 beskattning av tjänstepensioner avlämnat delbetänkande (DsB 1978: 13) Avdragsrätt för utländska pensionsförsäkringspremier m. m. Utredningenpekar på den särställning som inkomst av fastighetsförvaltning intar blandB-inkomsterna, eftersom inkomsten redovisas i förvärvskällan annan faslighetoch därmed automatiskt blir B-inkomst, trots att den i princip utgörarbetsinkomst. Utredningen framhåller alt indelningen i A- och B-inkomster harbetydelse även för andra beskatlningsfrågor än avdragsrälten förpensionsförsäkringspremier och anser det därför naturligast atl söka lösa denfråga motionärerna tar upp i motionerna genom alt vidga A-inkomstbegreppettill att omfatta även inkomst av fastighetsförvaltning. Utredningsförslaget är f. n. föremål för överväganden inomregeringens kansli. Någon åtgärd med anledning av motionerna ärdärför enligt utskottets mening inte påkallad. Utskottet avstyrker såledesbifall även lill motionerna 346 och 1159. Förmögenhetsskatt beräknas - liksomför makar - gemensamt för föräldrar och hemmavarande barn. Med barn avses inteendasl egna barn utan också styvbarn och fosterbarn. och (båda m) begär imotionen 305 alt samlaxeringen av fosterföräldrar och fosterbarn slopas. De gördet med bl.a. den motiveringen att det särskilt för fosterbarn, vilkasbiologiska föräldrar är i livet, måste vara angeläget altekonomiska bedömningar inte påverkar fosterhemsplaceringen. När utskottet senast behandlade ett yrkande av molsvarandeinnebörd framhöll ulskollel (SkU 1975/76:8) all del var medvelel om atl ensambe-skaltning fosterföräldrar och fosterbarn endast i sällsynta fall kundeanses motiverad. Med hänsyn till att motionärerna enligt utskottets mening intehade påvisat atl sambeskallningen i dessa fall medförde sådana olägenheter attomedelbar lagstiftning borde tillgripas avstyrkte ulskoitet emellertid bifalltill molionen, och biföll utskottets hemställan. Som motionärerna påpekar betraktades fosterbarn före 1972i beskattningshänseende inte som jämställda med egna barn, adoptivbarn ellerstyvbarn. Departementschefen föreslog i propositionen 1970: 70 alt fosterbarnfr.o.m. taxering skulle jämställas med sådana barn i inkomst- ochförmögenhelshänseende i de fall då fosterlega eller viss annan ersättning inteutgått. Anledningen till att på förslag av bevillningsutskottetändrade förslaget i proposilionen till full jämställdhet var att skallskyldigmed barn, för vilkel utgått bl. a. fosterlega, vid ett bifall lillpropositionen inte skulle ha blivit berätligad till förvärvsavdrag. Utskottetvill erinra om atl fosterbarn i arvsskallehänseende, utan någon begränsning,är jämställda med egna barn. Det finns enligi utskottets mening skäl som talarför att man bör anlägga samma synpunkter när det gäller förmögenhetsskatten. SkU1978/79:55 60 Mot bakgrund av del anförda börenligi ulskollets mening vidhålla sin lidigare ståndpunkl i dennafråga. Ulskollel avslyrker således bifall lill molionen 305. Underhållsbidrag till barn m. tn. Enligi gällande bestämmelserföreligger rätt till allmänt avdrag för belopp, som skatlskyldig utgivit förunderhåll av icke hemmavarande barn , eller, såvitt gäller underhållpå grund av dom, oavsett barnels ålder. Avdraget är års taxering maximerattill . för varje barn. Bestämmelserna utgör ett undantag från regelnatt avdrag inte medges för vad som utgått till mottagarens undervisning elleruppfostran och skiljer sig från vad som gäller för andra understöd i delavseendet all mottagaren inte beskattas för bidraget. I motionen 1721 av och (bådam) yrkas förslag om att högsta avdragsgilla belopp för underhållsbidrag lillbarn minst skall motsvara beloppet för det under inkomståret gällande bidragsförskottet.Motionärerna begär vidare atl underhållsbidrag och bidragsförskott lill barn ifråga om förmånslagare och skalleplikt skall jämställas med barnpension.Innebörden härav är atl bidraget respektive förskottet beskattas hos barnet. Utskottet vill med anledning av motionen erinra om attriksdagen så sent som räknade upp avdraget för underhällav icke hemmavarande barn frän 2 500 lill . per barn och år och atl isamband därmed också vidtogs vissa ändringar av företrädesvis teknisk natur,bl. a. innebärande att avdrag även medges för belopp som tillgodoräknats denunderhållsskyldige på grund av att barnet vistats hos honom. Med hänsyn härlill och till att frågan om samhällets stödlill ensamslående föräldrar f. n. är föremål för särskild utredning (S 1977:104) är utskottet inte berett biträda yrkandena i motionen 1721. I motionerna 1136 av . (m) och 2118 av och (båda m) begärs förslagom avdrag för styrkta barnlillsynskostnader. Utskottet har vid upprepade lillfällen ullalat atlsamhällets stöd till barnfamiljer i första hand bör lämnas i form av andraåtgärder än skattelättnader. Genom förvärvsavdraget, som kan sägas uigöra ettomkostnadsavdrag för barntillsyn, har man vid beskattningen tagit viss hänsyntill förvärvsarbetande förälders särskilda omkostnader för barn. Utskottet avstyrkerdärför bifall till motionerna 1136 och 2118. Riksdagsbeslutet avseendeskatten inkomster innebär för folkpensionärernas del attgrundpensionen jämte en sidoinkomst på ca . inkl. pensionstillskott gårfri från skatt. SkU1978/79:55 61 I m-motionen 2349 begärs utredningav frågan om en särskild skatterabalt. Motsvarande yrkande finns i m-motionen1622. Syftet med denna är att folkpension och pensionstillskott för dem somerhåller endasl dessa förmåner skall vara skattefria. 1 partimotionen 2435 frånvpk yrkas alt ett belopp motsvarande folkpension och pensionstillskott jämte ensidoinkomst om I . skall vara skattefritt, medan och (båda apk) i molionen 400 begär elt riksdagsuttalande av innebördatt folkpensionen skall vara skattefri. Av propositionen framgår att departementschefen har föravsikt att begära regeringens bemyndigande all lillkalla en kommillé för atl seöver de problem som är förknippade med de nuvarande reglerna om folkpensionärernasbeskattning och tillämpningen därav. Vidare avser han tillsätta eninterdepartemenlal arbetsgrupp för att utreda de tekniska förutsättningarnaför en samordning av de båda systemen för bostadstillägg lill folkpension ochslatskommunalt bostadsbidrag. Den närmare utformningen av folkpensionärernasskattelättnader för kommer att få ta ställning tilli höst. Vid angivna förhållanden bör enligt utskottets meningberörda yrkanden i motionerna 400, 1622, 2349 och 2435 inte föranleda någonriksdagens åtgärd. Utskottet avslyrker följaktligen dessa yrkanden. Vid beräkning av extra avdrag förgift folkpensionär las inte hänsyn till andra makens inkomst men väl till andramakens förmögenhet. Del exira avdragel jämkas således om värdel av makarnassammanlagda skalteplik-tiga förmögenhet översliger . och upphör heltdå den sammanlagda förmögenhelen översliger . Förmögenhetsgränsen ärdensamma för gifta och ogifta. m.fl, (m) framhåller i molionen 220 atlsambeskattningen vid förmögenhetsprövningen innebär att de båda makarnas extraavdrag trappas av mot en och samma förmögenhet och alt makamasförmögenhelsinnehav således leder till en dubbel avlrappning. Motionärernabegär därför alt skall besluta att vid beräkning av extra avdragvardera maken skall antas inneha hälften av den gemensamma förmögenheten. När skatteutskottet prövade ett motsvarande yrkandeframhöll utskottet bl. a. att en regel av den innebörd motionärerna avser kundeleda till en avsevärt förmånligare behandling i fråga om extra avdrag inte barai förhållande till gällande regler ulan också jämfört med ensamstående pensionärer.Konsekvenserna av förmögenhetsinnehavet borde - menade utskottet - ocksåbedömas med hänsyn till de värderingsregler som tillämpas i sammanhanget ochsom innebär atl bostadsfaslighet i princip las upp lill endasl 10 procenl avlaxeringsvärdel. Ulskotlel anser sig böra vidhålla denna av riksdagengodkända ståndpunkt och vill ånyo erinra om den utredning gällandefolkpensionärernas beskatining som aviseras i proposilionen. Med del anfördaavstyrker utskottet bifall till motionen. SkU1978/79:55 62 Beskatining av svenska medborgare utomlands För tid under vilken fysisk personinte varit bosatt i är han enligt beslämmelser som antogs av riksdageni höstas skattskyldig här för pension enligt lagen om allmän försäkring (AFL)till den del beloppet överstiger , och för annan ersättning enligtnämnda lag, 1 proposilionen föreslås, lill följd av höjningen av del kommunalagrund-avdragel, atl beloppsgränsen för skattskyldighet här i riket för pensionockså räknas . Motionen 2433, vari yrkas oförändrade regler, är genomulskollets ställningstagande i huvudfrågan formellt tillgodosedd i denna del, m,fl, (m) yrkar i motionen 827 översyn av debeslämmelser sotn reglerar beskattningen av svenska medborgare utomlands, medanPer () i molionen 1717 begär en allsidig översyn av uilandssvenskapensionärers beskatining, 1 den proposition (1978/79: 58) som innehöll det ovanredovisade förslaget om beskaltning av pension lill utlandssvensk framhölldepartementschefen att reglerna om skattskyldighetens omfallning i samband medutflyttning från självfallet måste vara så utformade alt detillgodosåg berättigade svenska skatleanspråk men att de måsle ge rimligaskatteresul-tal för dem som flyttar ut från , Han sade sig vara medvetenom att den nuvarande ordningen för beskattningen av folkpensionärer bosattautomlands i vissa fall kunde verka hård och alt det därför fanns skäl för vissalättnader. Förslaget om skattefrihet här i riket för viss del av pension enligtAFL skulle enligt departementschefen ses som en provisorisk lösning somrelativt snart kunde komma alt fä omprövas. Av vad utskottet tidigare anfört i fråga omfolkpensionärernas beskattning framgår alt chefen för budgetdepartementetavser atl lillkalla en utredning med uppgifl att pröva frågor rörandefolkpensionärernas beskattning. Enligt utskottets mening kan del, mol bakgrundav vad departementschefen anförde , förutsättas att även den fråga somtas upp i motionerna 827 och 1717 kommer att prövas av den aviseradeutredningen. Därför anser utskottet någon åtgärd med anledning avdessa motioner inte påkallad. Enligt gällande regler medges vidbeskatiningen avdrag med utgivet belopp för s, k, legala periodiska understöd.För andra periodiska understöd (s,k.