bet · G201JoU30 · 1978-12-31 00:00:00 — Jordbruksministern har emeller-- tid redan i nästa mening begränsat denna tolkning till att endast avse fjällområden, en begränsning som f ö. också kommer lill uttryck i den allmänna motiveringen. Au även andra former för slutavverkning bör finnas inom delar av landet, där förhållandena så gör lämpligt, förefaller emellertid utskottet rimligt. Utskottet delar härvidlag den uppfattning, som kommer till uttryck i motionen 2262 och tillstyrker därför denna. JoU 1978/79:30 75 delsutskottets hemställan under 6 h bort ha följande lydelse: 6 h. angående avverkning på skogsmark med bifalltill motionen 1978/79:2262 i förevarande del antar följande som resemanlensförslag betecknade lydelse av 12 § skogsvårdslagen: 12§ Avverkning på skogsmark fär inte Avverkning på skogsmark får inte ske på annat sätt än genom ske påannat sätt än genom 1. röjning eller gallring somfrämjar I. röjningeller gallring som främjar skogens utveckling, skogens utveckling, 2. slutavverkning som är ändamåls- 2.slutavverkning som är ändamålsenlig för anläggning av ny skog. enligför anläggning av ny skog, 3. när särskilda skälföreligger därtill, annan avverkning av mogen skog, som ger en efteromständigheterna godtagbar åteiyäxl. Uttagav virke för husbehov HansWachtmeister, i och (alla m) anser attden del av utskotieis yttrande som på s. 41 börjar med "Det bör" ochslutar med "för husbehov" bort ha följande lydelse: Det bör---- (lika medutskottet) inte är avsedd att lägga hinder i vägen för uttag av virkeur egen skog som är att hänföra till husbehovsvirke dvs. som åtgår för egetbyggande, underhåll etc. på egen fastighet. Tillståndför gallring ocb röjning i svårföryngrade skogar m. m. SvanteLundkvist, , , , ,och (alla s) anser att dels den del av utskottels yttrande på s. 44 sombörjar med "För egen" och slutar med "utan bifall" bort haföljande lydelse: Somredovisas i proposilionen anser i ochMiljöförbundet att tillstånd också bör krävas för röjning och gallring. Enligtlänsstyrelsen i bör tillstånd krävas för gallring i medelåldersoch äldre skog. anser att tillstånd bör prövas avskogsvårds-styrelsen i samråd med . Utskottetansluter sig lill de remissinstanser som anser att tillstånd bör krävas ocksåför röjning och gallring i skydds- och svårföryngrade skogar. De skogar del härär fråga om finns i mycket känsliga områden. Det förhållandet, att sådanaarbetsföretag skall vara ändamålsenliga, utesluter inte aU insatta JoU 1978/79:30 76 åtgärderkan bli felaktiga. En felaktigt utförd gallring i svårföryngrade områden inärheten av barrskogsgränsen kan få myckel svåra konsekvenser för beståndetsfortsatta utveckling. På öar och andra områden som är utsatta för vind, kan enutförd utglesning av beståndet medföra all träden blåser ner. I områden med riskför sand- eller Jordflykt kan en felaktigt utförd röjning fa förödandekonsekvenser. Även om skogsvårdslagen föreskriver att åtgärder skall varaändamålsenliga för skogens utveckling så hjälper det föga om skadan genomokunnighet eller vårdslöshet redan uppkommit. Utskottet föreslår därför alt 19§ i förslaget ändras så att det även för gallring och röjning krävs tillståndav skogsvårdsstyrelse. Vadnu anförts innebär att utskottet delar den i motionen 2278 uttrycktauppfattningen i nu förevarande avseende. delsutskottets hemställan under 6 k bort ha följande lydelse: 6 k. beträffande tillstånd för röjning ellergallring i svårföryngrad skog ellerskyddsskog med anledning av regeringensförslag och motionen 1978/79:2278, yrkandet 6, antar förslaget till skogsvårdslagmed den ändringen att 19 § erhåller följande som reservanternas förslagbetecknade lydelse: I svårföryngrad skog eller skydds- 1 svårföryngradskog eller skydds skog fär avverkning inte ske utan skog fär avverkning inte ske utan tillstånd. 1samband med att tillstånd ges I samband med att tillstånd ges kan skogsvårdssiyrelsen besluta om kan skogsvårdssiyrelsen besluta om åtgärder för att begränsa eller mot- åtgärder för att begränsa eller mot verka olägenhet och trygga återväx- verka olägenhet och trygga återväx ten. Tillståndbehövs Inte for röjning eller gallring som främjar skogens utveckling. HansWachtmeister, i och (alla m) anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 46 sombörjar med "Utskottet anser" och slutar med "e och 9)" bortha följande lydelse: Utskottetdelar uppfattningen att det är angeläget att naturvårdens särskilda krav blirbeaktade inom de särskilda områden av landet som har betydelse urnaturvårdssynpunkt, varför lämpligen naturvårdslagstiftningens regler börtillämpas för sådana områden. JoU 1978/79:30 77 allmänhetfinner utskottet att den aktsamhetsregel som föreslås i I § väl tillgodoser deallmänna krav som kan resas ur naturvärdssynpunkt när det gäller skogensskötsel. Naturvårdens och skogsvårdens intressen är, enligt vad utskottetfinner, i stor utsträckning gemensamma. Av det skälet torde dessa frågorshandläggning väl kunna grundas på 4 § och således förslaget lill 21 § kunnautgå. Utövervad som anförts vill utskottet erinra om vad som anförts i prop. 1978/79:163ang. skötsel av jordbruksmark. I denna proposition finns en direkt parallell ilagstiftningshänseende, nämligen där jordbruksministern anför: "Jag ansersåledes att det i detta sammanhang inte finns skäl att vid sidan av debestämmelser som finns i annan lagstiftning föra in någon allmän regel omhänsyn till naturvården och kulturminnesvården i den nu föreslagna lagen."(sid. Motiveti ifrågavarande lagstiftning äger enligt utskottets mening samma styrka när detgäller att i detta sammanhang avvisa reglering av naturvårdshänsyn i särskildparagraf Medstöd av vad ovan anförts anser utskottet att 21 § i förslaget tillskogsvårdslag skall utgå. Utskottetsställningstagande innebär att utskottet tillstyrker motionerna 2262 och 2274 iförevarande avseende. Vid bifall till utskottets förslag bör vissakonsekvensändringar vidtagas i lagförslagets övriga delar. Vad i---- (lika medutskottet)----- e och 9). delsutskottets hemställan ha följande lydelse: 6 m. beträffande nalurvårdshänsyn m. m. medanledning av motionerna 1978/79:2262 i förevarande del och 1978/79:2274, yrkandet4, antar förslaget till skogsvårdslag med den ändringen att 21 § utgår urlagförslaget och att 27 § erhåller följande som reseiyanternas.forslag betecknade lydelse: 27 § Till böter---- . 5. underiåter att fullgöra anmäl-5. undertåter att fullgöra anmälningsskyldighet som har föreskrivitsningsskyldighet som har föreskrivits med stöd av 17 §, medstöd av 17 §. 6. underlåter att iakttaföreläggande eller biyter mot förbud som har meddelats för att föreskrifterenligt 21 § skall efterlevas. Den-------------------------- förbudet. JoU 1978/79:30 78 Statsbidragtill skogliga åtgärder i norra HansWachtmeisler(m), (), i LJung(m) och () anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 50 börjarmed "Utskottet vill" och på s. 51 slutar med "det följande"bort ha följande lydelse: Utskottethar vid sin prövning av förevarande fråga kommit fram till alt det ipropositionen framlagda förslaget till utformning av bidragsreglerna fördelskogliga stödområdet bör godtagas. Som anförts är avsikten med regeringensförslag att det intensifierade skogsvårdsprogram som påbörjades iförsta hand skall fullföljas. Regeringens förslag bör ge möjligheter härtill. Iöverensstämmelse med vad utskottet här anfört föreslår utskottet att motionen2276 och, såvitt avser yrkandet 10 b, motionen 2278 lämnas utan vidare åtgärdfrån sida. delsutskottets hemställan under 8 b bort ha följande lydelse: 8 b. med avslag på motionerna 1978/79:2276 och 1978/79:2278,yrkandet 10 b, godkänner vad i propositionen anförts om bidrag till vissaskogliga åtgärder i norra . , , och (alla c) anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 50börjar med "Utskottet vill" och på s. 51 slutar med "detföljande" bort ha följande lydelse: Utskottethar vid prövning av frågan funnit att det av regeringen framlagda förslagettill utformning av bidragsreglerna för det skogliga stödområdet skulle innebäraen klar försämring Jämfört med nu gällande bidrag. Förslaget innebär ensänkning av ambitionsnivån vad gäller främjandet av återväxtåtgärder. uppfattning har bidragen haft en positiv effekt på främstsysselsättningen både inom det inre och yttre stödområdet. Det är därförangeläget att nuvarande bidragsprocent bibehålls. Iöverensstämmelse med vad som här anförts, yrkar därför utskottet bifall i dennadel till motionen 2276. delsutskottets hemställan under 8 b bort ha följande lydelse: 8 b. med anledning av regeringens förslag ochmotionen 1978/ 79:2278, yrkandet 10 b, samt med bifall till motionen 1978/79:2276 godkänner vad utskottet anfört om statsbidrag till skogliga åtgärder inorra . JoU 1978/79:30 79 SvanteLundkvist, , , , ,och (alla s) anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 53 som börjarmed "Utskottet anser" och slutar med "ytterligare åtgärd"bort ha följande lydelse: Utskottetdelar den i motionen 2278 uttryckta uppfattningen att det för varjeskogsfastighet bör finnas en skogsbruksplan. I likhet med motionärerna anserutskottet inte att avgörandet om en plan skall upprättas eller ej kanöveriämnas åt varje markägares godtycke. Föratt den nya skogsvårdslagen och de riktlinjer som anges för avverkningar skallkunna genomföras i praktiken måste skogsbruksplaner efter hand utarbetas föralla skogsfastigheter. För mindre skogsfastigheler bör en skogsbruksplan kunnaomfatta flera fastigheter. Därigenom får man också ökade förutsättningar för ensamverkan mellan ägarna, också i själva avverkningsarbetet. Statsbidragbör utgå lill upprättandet av skogsbruksplanerna. Skälet för detta förstärks avatt skogsbruksplanerna enligt utskottets förslag skall omfatta alla fastighetersom har någon belydelse för skogsbruket. Skogsbruksplanerbör upprättas successivt , efter hand som undertag i form avöversiktliga skogsinventeringar växer fram. Utskottet föreslår därför attriksdagen beslutar att skogsbruksplaner skall finnas för varje skogsfastighetenligt de riktlinjer utskottet angivit och att regeringen ges i uppdrag attutarbeta förslag därom samt framlägga förslag om statligt stöd förskogsbruksplaner och översiktliga skogsinventeringar. Utskottetföreslår att med bifall till motionen 2278 och med anledning avmotionen 2281 godkänner vad utskottet anfört beträffande skogsbruksplaner samlsom sin mening ger regeringen lill känna vad utskottet anfört om framläggandeav förslag om statligt stöd för sådana planer m. m. delsutskottets hemställan under 8 d bort ha följande lydelse: 8 d. beträffande skogsbruksplaner med anledning avregeringens förslag och motionen 1978/79:2281, yrkandet 12, samt med bifalltill motionen 1978/79:2278, yrkandet 2, godkänner vad utskottet anfört ävensomsom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om framläggandeav förslag om statligt stöd för skogsbruksplaner m. m., JoU 1978/79:30 80 , , och (alla c) somanser att dels den del av utskottets yttrande på s. 54 sombörjar med "Utskottet finner" och slutar med "och 1996"bort ha följande lydelse: Utskottetvill för sin del understryka att starka skäl talar för en relativt snabbutveckling av biomassa som energikälla - inte minst därför att detta är ett avde snabbaste och mest effektiva sätten att nedbringa oljeberoendet. Det ärdärför nödvändigt att denna inriktning av skogsproduktionen också beaktas i detskogspolitiska sammanhanget. Ipropositionen har departementschefen inte berört skogen som energikälla. uppfattning är detta anmärkningsvärt mot bakgrund av de ständigtökande priserna på traditionell energi och när det gäller att formulera enmålsättning för skogsbruket. Det är uppenbart att skogens roll som energikällainom kommer att öka. Del betyder att helaskogsskötselprogrammet kan behöva få en annan inriktning än den som såvälutredningen som departementschefen nu ger uttryck för. Det stora och ökandelövinslaget kan i en sådan situation inte vara en belastning för skogsbruketutan t. o. m. en favör. Undersökningar har gjorts i olika sammanhang om skogensom energikälla, bl. a. av projekt av skogsstyrelsensklenvirkesprojekt. Utskottetvill här peka på några av de områden där skogen kan utnyttjas som energikälla. Utskottetanser att energipolitiken måste inriktas på att systematiskt byta ut oljan molandra energislag, främst inhemska förnyelsebara bränslen som ved, flis,biomassa, torv etc, och på utveckling av alternativa energikällor. En viktigprincip är att utnytlja en större mångfald av energislag som finns inom landetoch pä så sätt nå större säkerhet och mindre sårbarhet än i dagens situation. Energiproduktiongenom förnyelsebara energikällor kan ske i decentraliserad form, eftersområvarorna är geografiskt väl spridda. Det gäller bl. a. olika former avbiomassa. Vi kan uppnå positiva sysselsättningseffekter genom tillvaratagandeav avfall, trädrester som lämnas kvar i skogen och genom utvinning av torvför energiändamål. Dessa energikällor blir alltmer ekonomiskt lönsamma. Om vigör dessa insatser för att nyttiggöra träbränsle och torv innebär varjevärmekalori en minskad oljeimport och positiv effekt på betalningarna gentemotutlandet. 23miljoner ha skogsmark, nära hälften av landareal, används förproduktion av skogsprodukter. Exporten av skogsprodukter är av samma storieksom importen av oljeprodukter. Man kan därför på sätt och vis påstå att enmycket stor del av landels yta brukas för att klara oljeförsörjningen. JoU 1978/79:30 81 Inhemska bränslen, i första hand biomassa frånframtida energiskogsodlingar, torv, skogsavfall, halm och vass samt ocksåavfall från den urbaniserade och industrialiserade miljön, kan täcka en stordel av energibehov framöver. Även ett fullt utbyggt energiskogssystemkommer på sin höjd att behöva mer mark än en fjärdedel av den mark som i daganvänds för skogsindustrins råvaruförsörjning. Det är mot den bakgrunden mycketanmärkningsvärt att regeringen nu tydligen avser att dra ned insatserna påutvecklingen av teknik för nyttiggörande av inhemska bränslen i trotsallt tal om satsningen på förnyelsebara energikällor. Utskottet drar denslutsatsen att detta kan bero på att de inhemska bränslena är den endaenergikällan som kvantitativt kan ersätta oljan till acceptabla kostnader. Deinhemska bränslena utgör ett hot mot själva grundvalen i regeringensenergipolitik med satsning på kärnkraft. Sverigeharen internationellt redan erkänd verksamhet för forskning och utveckling avprocessteknik för inhemska bränslen. Det är också redan väl dokumenterat arbete och på annat sätt att inhemska bränslen kan gesynneriigen betydande tillskott till energiförsörjningen . Senareutredningar i och utomlands har visat att energikommissionensuppfattning om framtida kostnader för biobränslen är alldeles för hög. Detnyligen producerade betänkandet Energiskog anger en kostnad för biomassalevererad till etl värmeverk på nivån /ton torrsubstans. Denna nivåharmonierar väl med inträngande analyser gjorda framför allt i . Det ärtydligt att mycket talar för au biomassan kommer attställa sig väsentligt billigare än importbränsle. Redan möjligheten av att ensådan kostnadsutveckling kan ske, som givetvis är av helt avgörande betydelseför energipolitik, borde leda till mycket kraftfulla insatser överhela området från odling till nyttiggörande. Detfinns förbränningsanläggningar såväl för miljövänliga inhemska bränslensåsom ved som för mer besväriiga såsom hushållsavfall. Dessa nyaeldningsanläggningar ger väsentligt renare rökgaser med stofthalter långt underangivna tillåtna nivåer och mer fullständig förbränning än deförbränningssyslem som finns på marknaden. Det är fråga om kombinationer avpyrolys- och förgasningsprocesser samt slutförbränning i skilda steg. Förstaetappen i ett program för omställning av från olja till inhemskabränslen är givetvis ett införande av torv, skogsenergi och så småningomenergiskog för produktion av värme och kraft, framför allt i mindre ochmedelstora anläggningar, med alla de fördelar i fråga om driftsäkerhet och lågatotalkostnader som är förknippade med dispers energiproduktion. Här är deinhemska bränslena att se som direkta konkurrenter till kärnkraft ochkärnvärme, olja och kol. Detfinns stora möjligheter att ställa om existerande reservkraftverk förföreträdesvis oljeeldning till vedeldning. Detta kan ske på olika sätt. JoU 1978/79:30 82 beroendepå de speciella förutsättningar som gäller för varje enskilt kraftverk. 1 vissastörre anläggningar kan systemet kompletteras med förgasningsan-läggning. Dearbeten som utförts i - som har en ledande position på området- har visat alt biobränslena är utomordentligt reaktiva och användbara förolika ändamål inom svensk processindustri. Denna reaktivitetgeren möjlighettill mer miljövänlig förbränning än förbränning av stenkol och olja. Ettnyttiggörande av de förnyelsebara råvarorna kan ske pä flera vägar vid sidan omredan etablerade förfaranden, bl. a. genom extrak-tion. Dennuvarande produktionen av fiber inom skogsindustrin är på sitt sätt ett exempelpå exlraktion. Ligninet avlägsnas från veden och fibern separeras. Detförekommer många andra liknande kemiska och mekaniska förfaranden för attextrahera eller separera värdefulla komponenter från växtbiomassa. Någraexempel av särskill intresse för skall nämnas här. Barrträd avger kådasom är en potentiell bränsleråvara och råvara för kemisk produktion. Etl trädkan avge ungefär lika mycket kåda under sin livslid som motsvarar dess innehållav vedbränsle. 1 sker nu forskning och utveckling på teknik för skörd avkåda frän barrträd för bränsle och kemiska ändamål. När kådproduktionenpasserat maximum skördas trädet som råvara för bränsle och fiberproduklion. Pådelta sätt fördubblar man utbytet från skogsodlingar av konventionellt slag. Dettalas ofta om en framtida vätgasekonomi, med vätgas som energibärare. Vätgasenbrinner miljövänligl lill vattenånga och kan transporteras i ledning till lågakostnader. Vätgasen är också en viktig råvara för processindustrin, framföralltför framställning av kvävegödselmedel. Vätgas kan framställas från biomassa påfiera olika sätt och med fördel tack vare biomassans höga reaktiviiet. Underandra världskriget tillverkades en hel del elylalkohol från avlutarna frånsulfitfabrikerna i landet. har framförallt pekat på metanolsom framtida ersättning till bensin. Det finns all anledning au på etl mersamlat sätt än utveckla och utvärdera metoder för inhemskframställning av etylalkohol genom jäsning av olika produkter från jord- ochskogsbruket. Biobränslenaaren idealisk råvara för framställning av syntelgas för syntes av metan(naturgas), metanol (som i sin tur kan konverteras lill bensin med godverkningsgrad) och syntetisk bensin. Tyvärrsynes resurserna för arbeten på metanolområdet vara helt otillräckliga.Intresset är i första hand inriktat på stenkol och restoljor som råvaraför en tänkt inhemsk metanolproduktion. Allt talar emellertid för attbiobränslena är övertägsna råvaror för denna produktion. Kostnaden för metanolär /ton, dvs. ungefär på samma nivå som bensin räknat påenergivärdet. Stigande oljepriser kommer att göra metanolen och andrasyntetiska bränslen också ekonomiskt konkurrenskraftiga vid tiden - naturiigtvis beroende pä kostnadsutvecklingen för oljan och JoU 1978/79:30 83 naturgasen.Det är en självklarhet att ett svenskt forsknings- och utvecklingsprogram förmetanolframsiällning i första hand skall inriktas på inhemska bränslen och intepå importbränslen. Detta för att garantera etl framtida oberoende på denviktiga drivmedelssidan. Skogsstyrelsenhar gjort vissa beräkningar om vad etl ökat klenvirkestill-varatagande skulletillföra samhället. För all detta skall vara möjligt föreslår skogsstyrelsenatt ett klenvirkesstöd införs. Desamhällsekonomiska effekterna av det föreslagna stödet kan exemplifierassålunda. - Om allt klenvirke går tillskogsindustrin och exporteras ökar exportintäkten med 800 milj. kr. - Om allt klenvirke går tillenergiproduktion minskar oljeimporten med olja motsvarande 200-260milj. - Vid skogsindustrieli förädlingökar sysselsättningen totalt med ca 15 000 årsarbeten i skogsnäringen. Vid användningför energiproduktion blir sysselsättningseffekten lägre. Utskottetär medvetet om att samhället f. n. inte är rustat för en omställning till fasta bränslen. Men den kartläggning som bl. a. skogsstyrel sen gjort visar klart att skogen som energikälla kan vara en realitet den dag samhället beslutar sig för att stimulera fram en användning av fasta bränslen. Av vad vi här sagt framgår med all önskvärd tydlighet alt skogens roll som energikälla nu är dokumenterad. ' Samhälletmåste nu nyttiggöra sig de naturresurser som vi har i vårt land, och mot denbakgrund som här skisserats är det alldeles uppenbart att det kommandeskogsskölselprogrammet måste ta hänsyn till lövvirket som en värdefulltillgång. I sin tur medför detta förändrade synsätt alt skogen och skogsmarkenblir intressantare från biologisk synpunkt där etl lövträdsinslag kanekonomiskt tolereras. En konsekvens blir även att kemiska medel för (medel för)lövslybekämpning starkt kan begränsas och när systemet är utbyggt heltundvikas. Utskottetföreslår därför att ett klenvirkesbidrag införs i enlighet med skogsstyrelsensförslag och att detta finansieras med budgetmedel. Enligt harman beräknat att ett projekt av den här omfattningen skulle kosta omkring 90milj. Utökasden skogsvårdande gallringen, får detta en omedelbar positiv effekt på sysselsättningen inte minst genom att den kemiska bearbetningen kan undvikas. Denna sysselsättningseffekt fördelas på landets skogsmark, vilket påverkar sysselsättningen mest i de glesbefolkade delarna av landet där sysselsättningsproblemen är störst. En ökad sysselsättningseffekt i skogen passar i glesbygdens infrastruktur. Genomhelträdsutnyttjande i gallring ökar det möjliga uttaget 1,7 gånger i förhållandetill konventionell avverkning. Sysselsättningen ökar i motsva-l rande grad. bör med bifalltill moiionen 2275 i förevarande del och med JoU 1978/79:30 84 anledningav moiionerna 751, 989, 999, 1996 som sin mening ge regeringen till känna vadutskottet sålunda anfört. delsutskottets hemställan under 8 f bort ha följande lydelse: 8 f beträffande införande avs. k. klenvirkesstöd iöverensstämmelse med förslag m. m. med bifall till motionen1978/79:2275, yrkandet 10 a, saml med anledning av motionerna 1978/79:751,1978/79:989, 1978/79:999 och 1978/79:1996 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. 17.Skogsvårdsavgiftsmedlens användning m. m. SvanteLundkvist, , , , ,och (alla s) anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 57 sombörjar med "Utskottet är" och slutar med "nästa budgetår"bort ha följande lydelse: mening boren del av det föreslagna anslaget på 30 milj. kr. finansieras med avgiftsmedel. Utskottet biträder således den uppfattning som förs fram i motionen 2278 på denna punkt. 1 övrigl är utskottet för sin del berett-- (lika med utskottet) nästa budgetår. dels den del av utskottets yttrande på s. 57 sombörjar med "Utskottets " och slutar med "det följande"bort ha följande lydelse: Utskouetsnyss--- (lika med utskottet) av skogsbilvägar. nyss berörda yrkandet imotionen 2278 om finansieringen återkommer utskottet i det följande. dels den del av utskottets yttrande som på s. 59börjar med "Till en" och på s. 60 slutar med "detföregående" bort ha följande lydelse: Enligtmotionen 2278 bör produkiionsbefrämjande åtgärder inom skogsbruket finansierasmed avgiftsmedel. Utskottet ansluter sig lill motionärernas uppfattninghärvidlag. Det i motionen framlagda förslaget innebär som nämnts att ca165 milj. kr. utöver vad regeringen förordat bör anvisas till statligtekonomiskt stöd till skogsvård m. m. för nästa budgetår. Hela ökningen börenligt motionsförslaget finansieras med skogsvårdsavgiftsrne-del. Vidare böravgiftsmedel till ett belopp av ca 100 milj. kr. användas för att minskabehovet av budgetmedel för ändamålet. Utskottetanser i likhet med motionärerna att betydande ansträngningar måste göras föratt åstadkomma en mera effektiv skogsproduktion.