bet · G201UbU44 · 1978-12-31 00:00:00 — Utskottet har förståelse för dessa invändningar men måstesamtidigt hävda vikten av att forskningspolitiska beslut, både kortsiktiga ochmera långsiktiga sådana, kan gmndas på ett så gott faktaunderlag som möjligt.Därför är det väsentligt att beslut kan fattas så snart det är möjligt omomfattningen av FoU-statistiken och -registreringen. Utskottet anser dock attde i propositionen förordade undersökningarna av behov m, m. först bör göras.Utskottet anser att de undersökningar som föreslås i propositionen skall göraspå myndighetsnivå. Regeringen bör, när den lämnar undersökningsuppdragen,formulera sina egna behov av statistik och information om forskning. Regeringenhar också möjlighet att när uppdragen redovisas bedöma om det finns några förregeringen väsentliga behov som inte kommit fram i undersökningarna. mening behöver inte göra det i motionen 1978/79: 2230(yrkandet 1) yrkade uttalandet om att regeringen skall definierastatistikbehovet och ta ansvaret för FoU-statistiken. Utskottet anser att det är viktigt att kartläggningen avbehovet av FoU-registrering kompletteras på det sätt som förordas ipropositionen, nämligen med en prövning av i vad mån redovisade behov kantillgodoses genom befintliga register, vilka samordnas och eventuelltkompletteras. Utan att nu ta ställning till hur framtida registreringssystembör byggas upp anser utskottet att denna prövning också bör kunna innefatta enbegränsad försöksverksamhet. Med hänvisning till vad utskottet här anfört anserutskottet att yrkandet I i motionen 1978/79: 2230 om att försöksverksamhetskall genomföras i enlighet med FRU:s förslag inte behöver föranleda någonriksdagens åtgärd. Regeringen har som framgår av det anförda inte föreslagitatt beslut nu skall fattas om heltäckande FöU-statistik ellerforskningsregistrering i enlighet med FRU:s förslag utan i stället förordatfortsatt utredning m. m. i UbU1978/79:44 38 olika former innan ställning i frågan tas. Utskottetavstyrker därför yrkandena 1 och 2 i motionen 1978/79:2234 och hänvisarsamtidigt till vad som anförts om behovet av ett gott beslutsunderlag förden forskningspolitiska planeringen. Utskottet kan inte heller tillstyrka att gör deti motionen 1978/ 79: 2215 yrkade uttalandet, varför bör avslåmotionens yrkande 2. Utskottet har således inget atterinra mot vad som förordats i propositionen om FoU-statistik ochFoU-registering, däri även inbegripet bl. a. förslagen om bättre statistiköver forskarstuderande och bättre information om resursströmmarna inomhögskolan i vad gäller FoU. Propositionen (s. 30-34). Dersamhällsriktade forskningsinformationen måste förbättras. Sådan information harmånga mottagare, såsom politiker, administratörer, lärare,folkbildningsorganisationer, journalister m.fl. och sist men inte minstallmänheten, 1 alltför många fall får endast forskaren själv och enytterst begränsad grupp personer del av resultaten av etl forskningsarbete.Flera skäl talar för en utbyggnad av den allmänna samhällsriktade forskningsinformationen. Forskningen är till stor del finansierad med offentligamedel. Medborgarna har därför rätt att fortlöpande få information omFoU-verksam-heten. Forskningsresultat kan påverka olikadelar av samhällslivet. Också sett ur forskningens synvinkel är en förbättradsamhällsriktad allmän forskningsinformation angelägen. Sådan information är enförutsättning för utveckling av kontakter med olika grupper, varigenomsynpunkter på verksamheten kan komma fram och aktuella forskningsbehovredovisas. Resurserna för samhällsriktad forskningsinformationföreslås förstärkta med 4 milj, kr. Medlen skall disponeras av FRN, som bör haett särskilt samordningsansvar för denna information. 2 milj. kr. skall efteransökan av FRN fördelas till stöd för högskoleenheternas information om forskning. 1 propositionen framhålls vidare bl. a. vikten av attåtgärder vidtas för att få fram lättillgänglig information om forskning ochvetenskap till barn och ungdom. FRN skall i samråd med andra berördamyndigheter undersöka möjligheterna att ge ut en populärvetenskaplig tidskriftför barn och ungdom och överväga andra insatser riktade till dessa. FRN skall också få i uppdrag all i samråd med statenskulturråd undersöka möjligheterna all ge ut populärvetenskaplig litteratur iupplagor som är mycket billiga, av typen "femkronorsböcker". Mångaolika grupper behöver och har intresse av information om forsk- UbU1978/79:44 39 Det gäller givetvis dem som på olika sätt direktskall använda sig av forskningens resultat. Information till sädana grupper -nyttjarinforma-tion enligt FRU:s benämning - omfattas inte av FRU:s förslag.Nyttjarin-formationen fungerar tillfredsställande inom flera områden, t. ex.jordbruksområdet och byggnadsområdet. Andra områden förefaller dock mindre vältillgodosedda. Regeringen kommer att uppdra åt FRN att i samarbete med bl. a.UHÄ undersöka vilka behov av nyttjarinformation som inte är tillfredsställandetillgodosedda och att lämna förslag i fråga om hur de problem som eventuelltkan vara förknippade med utökad nyttjarinformation skall lösas. FRN bör ianslutning till detta uppdrag även kunna ta initiativ till t. ex.försöksverksamhet med utvidgad nyttjarinformation eller initiera andra åtgärderi syfte att sprida nyttjarinformation om forskning. Kostnaderna för dessaändamål bör bestridas inom ramen för det belopp för forskningsinformation somföreslås. Den samhällsriktadeforskningsinformationen har länge varit eftersatt hävdar föredragandestatsrådet. Det är enligt hans mening mycket viktigt att dennainformationsverksamhet utvidgas. Utskottet delar denna uppfattning. Regeringensförslag om medelsanvisning för ändamålet behandlar utskottet i avsnittet Vissamedelsanvisningar. I propositionen framhålls bl. a.vikten av att åtgärder vidtas för att fä fram lättillgänglig information omforskning och vetenskap till barn och ungdom, FRN skall i samråd med andraberörda myndigheter undersöka möjligheterna att ge ut en populärvetenskapligtidskrift för barn och ungdom och överväga andra insatser riktade till dessa. Sedan några är ges med statligt stöd försöksvis ut framförallt skönlitteratur i upplagor som är billiga, de s, k. femkronorsböckerna iserien , FRN kommer enligt propositionen att få iuppdrag att i samråd med undersöka möjlighetema att påmotsvarande sätt ge ut populärvetenskaplig litteratur. 1 motionen 1978/79: 2230 (yrkandet 3) behandlarmotionärerna frågan om utgivning av populärvetenskaplig litteratur för barn ochungdom. Motionärerna framhåller att utgivningen av prisbillig litteratur (för alla) avser äterutgivning av redan publicerade böcker. Eftersom den ipropositionen föreslagna utgivningen av populärvetenskaplig litteratur inteskulle gälla äterutgivning, menar motionärerna att den inte bör sammanföras medutgivningen av prisbillig litteratur, 1 stället föreslås alt frågan omutgivning av ny populärvetenskaplig litteratur för barn överlämnas till statenskulturråds prövning i dess arbete med övriga lilleraturstödsfrågor, 1 propositionen framförs som framgår av det föregåendeförslag till två olika åtgärder, båda med syfte alt förbättraforskningsinformation till allmänheten. Den ena avser möjligheterna att ge uten populärvetenskaplig lidskrift för barn och ungdom och överväga andrainsatser riktade till UbU1978/79:44 40 Den andra avser möjligheterna att ibillighetsupplaga ge ut populärvetenskaplig litteratur utan inriktning på vissåldersgrupp. Utskottet förutsätter att denna utgivning skall avse såväläterutgivning som publicering av ny populärvetenskaplig litteratur, vilket kanske enligt de nu gällande reglerna för försöksverksamheten med de s, k.femkronors-böckerna, FRN skall i fråga om tänkbara informationsinsatser tillförmån för barn och ungdom samråda med berörda myndigheter. Berörda myndigheterär bl.a. , och . I propositionen framhållsmöjligheten att ge ut en populärvetenskaplig tidskrift såsom en tänkbaråtgärd. För att informera barn och ungdom om forskning kan även andra former äntryckta skrifter användas, t. ex. "öppet-hus"-verksamhel viduniversitet och högskolor. Att uppdraget lämnas till FRN framstår för utskottetsom helt naturligt eftersom FRN har ansvar för information om forskning. Samrådom formerna för denna information bör genom FRN:s försorg ske med l.ex. Yrkandet 3 i motionen 1978/ 79:2230 blir genom uppdraget till FRNtillgodosett och bör inte påkalla någon åtgärd. har en redaktionstjänstsom bl. a. svarar för vissa uppgifter i samband med spridning av vetenskapligatidskrifter. Föredragande statsrådet framhåller att han kommer att föreslåregeringen att uppdra ål FRN alt i samråd med forskningsråden pröva frågan hurdessa uppgifter bäst utförs för rådsorganisationen som helhet. 1 motionen 1978/79: 1886 hemstiills om åtgärder för attförbättra spridningen av vetenskapliga tidskrifter, 1 motionen framhålls atten vetenskaplig tidskrift är en grundläggande form för att dokumentera ochsprida vetenskapliga resultat. Flera engelskspråkiga internationellatidskrifter är baserade i , i första hand i , Kostnadernaför framställning av sådana tidskrifter är dock höga. och bekostas vanligen avsamhällsägda institutioner. I medför bristen på resurser attmöjligheterna att prenumerera på vetenskapliga tidskrifter begränsas, vilketkan leda till kunskapsmässig isolering. Motionärerna framhåller attprenumerationskostnaderna skulle kunna sänkas avsevärt, om samhället stod förbaskostnaderna för framställning av vetenskapliga tidskrifter. Ett lägre prisför prenumeration skulle bidra till ökad spridning till och ökaläsfrekvensen avsevärt. Utskottet finner i likhet med motionärerna att spridningav vetenskapliga tidskrifter både inom landet och internationellt är utomordentligtangelägen. En del av detta problem kommer att behandlas genom det nämndauppdraget till FRN att pröva frågan om spridning av vetenskapliga tidskrifter.Utskottet utgår från att FRN därvid kommer att belysa konsekvenserna av attsamhället skulle förändra sin finansiering -av vetenskapliga tidskrifter såalt denna mindre skulle ske via höga prenumerationsav- UbU1978/79:44 41 gifter och i stället mera via direkt stöd tilltidskrifternas baskostnader. 1 propositionen anmäls också att FRN i samarbetemed UHÄ skall undersöka vilka behov av nyttjarinformation som inte ärtillgodosedda. Utskottet vill påpeka att spridandet av information om forskningingår i ansvarsområdet för beredningen för u-landsforskning (SAREC). SARECkommer enligt uppgift från beredningens kansli - att medverka i enFN-konferens i , där frågan om formerna för utbyte avtidskrifter med kommer att behandlas. Utskottet finner att syftetmed motionen 1978/79: 1886 i allt väsentligt är tillgodosett och all dendärför inte påkallar någon åtgärd. I motionen 1978/79:2233 (yrkandet10) krävs all publicering av forskningsresultat och spridning av vetenskapligapublikationer från de socialistiska länderna ökas. Utskottet, som anser del angeläget alt utbytet avforskningsresultat över huvud ökas, kan inte biträda motionsyrkandet att ökaforskningssamarbetet i denna form med vissa speciella länder. Yrkandet 10 imotionen 1978/ 79:2233 bör därför avslås av . 1 motionen 1978/79:2232 (yrkandet7) begär motionärerna att frågan om information om forskning ochforskningsresultat i olika former skyndsamt utreds. Motionärerna framhåller bl.a. vikten av att resurser ges för information om forskning. Värdet avforskningen reduceras betydligt om insatser inte görs för att föra utresultaten till intresserade utanför forskningsinstitutionerna, menarmotionärerna. Utskottet anser att motionsyrkandet är tillgodosett genomförslagen i propositionen och avstyrker motionen 1978/79:2232 yrkandet 7. 1 motionen 1978/79:2231 yrkasförslag om ökade utbildningsinsatser till stöd för en kvalificerad journalistikom forskningsfrågor och forskningsresultat. Motionärerna erinrar om detuttalande som utskottet gjorde (UbU 1976/77:20 s, 119) omangelägenheten av att utbildningsmyndigheterna stimulerar journalisternasspecialkunskaper inom journalistutbildningen. Del ankommer på UHÄ och övriga berörda högskolemyndigheteratt medverka till att stimulera journalisters specialisering på del sätt somriksdagen redan uttalat sig om. Med anledning härav bör motionen 1978/ 79:2231inte föranleda någon åtgärd. I motionen 1978/79:2230 (yrkandet4) kräver motionärerna att hos regeringen skall begära ett samlatåtgärdsprogram för att stimulera intresset för naturvetenskap och teknik blandbarn och ungdom. Utskottet har tidigare i olika sammanhang uppmärksammatproblemet med det vikande intresset bland ungdom för naturvetenskap och teknik.Föregående år framhöll utskottet bl. (UbU 1977/78:20 s. 8) alt ettomfattande arbete i syfte att öka tillströmningen till sådan utbildning UbU1978/79:44 42 pågick inom SÖ och UHÄ, inom kommittéer somgymnasieutredningen och på fältet inom högskolor och skolor. Härtill kommer nudet nämnda uppdraget till FRN. Eftersom syftet med motionärernas yrkandekan anses vara tillgodosett genom nämnda insatser avstyrker utskoilel motionen1978/79: 2230 yrkandet 4. Ärbetstagarinflytande och arbetstagarorganisationernasmöjligheter att initiera forskning Propositionen (s, 34-38), Fleraskäl talar för att av intressenter utanför forskarsamhälletarbetstagarorganisationerna i många fall kan resa särskilda anspråk pårepresentation i FoU-ansvariga organ. Arbetstagarorganisationerna företrädermycket breda intressegrupper. Deras medverkan i olika FoU-organ torde komma atttillföra behandlingen av FoU-frågor många värdefulla synpunkter. kandenna medverkan göra det möjligt för organisationerna att bland sina medlemmarskapa större förståelse för forskningens villkor. Organisationernas motparter- arbetsgivarna - råder över en mycket stor del av den samladeFoU-verksamhetens omfattning och inriktning. Det är dock knappast rimligt attarbetstagarorganisationerna skall vara företrädda i alla myndigheter och organinom FoU-området. Del är viktigt att representanter i myndighetsslyrelser ochandra organ utväljs så att de med sin kunskap och erfarenhet får möjlighet attpå ett aktivt sätt bidra till verksamhetens måluppfyllelse, 1 vissa av dessaorgan förefaller arbetstagarrepresentation inte att vara mer angelägen ellernaturlig än representation för andra grupper. Frågan omarbetstagarrepresentation måste bedömas från fall till fall. Eftersom n-iångaorgan är sammansatta utifrån en princip om balans mellan olika intressen kan enökad representation för löntagarna i vissa fall kräva att representationen förandra grupper också prövas eller att hela sammansättningen ses över. Hänsynmåste också tas till mandatperioderna för dem som sitter i olika organ.Åtgärderna för att i rimlig utsträckning öka arbelstagaiorganisationernasrepresentation i FoU-organ måste därför vidtas successivt. Ett av de organ som nämnts i diskussionen om utökadarbetstagarrepresentation är STU, Det är otvivelaktigt så att många aspekterpå den tekniska utvecklingen i företagen och samhället som helhet är av storbetydelse för de fackliga organisationerna. Del är naturligt alt den arbetstagarrepresentationsom finns i ett antal nämnder och grupper för olika teknikområdeninom STU utvidgas till central nivå inom verket. Arbetstagarintressen har fåtten bred representation i två centrala policy-skapande råd som hartillsalts inom STU, nämligen det lek-niskt-induslriella rådet och detlekniskt-vetenskapliga rådet. Det finns skäl för en utvidgadarbetstagarrepresentation i de kollektiva forskningsinstituten, främst i deinstitut som har anknytning till industribranschen. UbU1978/79:44 43 representanter bör kunna ingå bland de statligarepresentanter i institutens styrelser som utses av STU. Arbetstagarorganisationernas möjligheter att initieraforskning bör förbättras. Arbetstagarorganisationerna bör därför få ettsärskilt stöd för detta. Arbetarskyddsfonden bör svara för fördelningen avmedel för verksamheten. Ett belopp om högst 5 milj. kr. bör få disponeras urfondens kapitalbehållning för denna verksamhet under /80. Medlenbör, i överensstämmelse med FRU:s förslag, kunna användas för utarbetande avforskningsprogram, kunskapsöversikter, kursverksamhet, remissarbete inomområden som rör vetenskapliga frågor, stöd till förberedelser förställningstaganden i FoU-organ m. m. Såsom framhålls ipropositionen är frågan om inflytandet över forskningen en viktigforskningspolitisk fråga. I diskussionen om vem eller vilka som skall få varamed och besluta måste man enligt föredragande statsrådets mening skilja mellanå ena sidan val av vetenskaplig metod, teoriutveckling, resultatredovisningm.m. och å andra sidan val av problemområde som bör belysas. Det första ledetbör enligt föredragandens mening förbehållas en inomvetenskaplig prövning. Idet andra ledet, som ytterst rör resursfördelningen, är det enligtföredraganden angeläget att stärka inflytandet från andra grupper än forskarnasjälva. Regeringens förslag avseende planerings- ochledningsorganisationen för forskning och forskarutbildning inom högskolanbehandlar utskottet -i enlighet med propositionens disposition i det följandeunder . I vad gäller arbetstagarrepresentation i andra myndigheteroch organ inom FoU-området delar utskottet föredragandens uppfattning attfrågan om sådan representation måste bedömas från fall till fall och att enökning endast kan komma till stånd successivt under hänsynstagande till löpandemandatperioder m.m. Av det anförda följer att utskottet inte kan biträdaförslaget i motionen 1978/79: 2237 yrkandet 3 att skall uttala att defackliga organisationerna bör ges representation i samtliga de FoU-organ debedömer som väsentliga, 1 vad gäller de kollektivaforskningsinstituten finns det enligt propositionen skäl för attarbetstagarorganisationerna får vidgad representation främst i de institut somhar anknytning till industrin. Detta bör kunna åstadkommas inom ramen för denstatliga representation i institutens styrelser som utses av , som yttrat sig i frågan, har inte någon erinran mot dettauttalande i propositionen och utbildningsutskottet kan också ansluta sig tillvad föredraganden anfört i fråga om de kollektiva forskningsinstituten. I fråga om STU yttrar föredragandestatsrådet att han finner det naturligt att den arbetstagarrepresentation somsedan länge finns i ett antal nämnder UbU1978/79:44 44 och grupper för olika teknikområden inom STU utvidgas tillcentral nivå inom verket och att han därför med tillfredsställelse konstateraratt arbetstagarintressen har fått en bred representation i två centralapolicyskapande organ som har tillsatts inom STU. De båda organen är dettekniskt-industriella rådet och det tekniskt-vetenskapliga rådet. 1 anslutningtill detta uttalande yrkas i motionen 1978/79:2236 att skall uttala"att arbetstagarrepresentation bör ingå i styrelsen för tekniskutveckling". Härmed torde förstås att de centralaarbetstagarorganisationerna skall bli företrädda i . består enligt myndighetens instruktion(1968:404, ändrad senast 1979:113) av en generaldirektör och sju andraledamöter, vartill kommer personalföreträdare enligt kungörelsen (1974:224) ompersonalföreträdare i statlig myndighets styrelse m. m. Förutomgeneraldirektören som icke är ordförande - ingår f. n. i styrelsen tvåpersoner som har hämtats från näringslivet, två sorn är verksamma inomstatsförvaltningen, två professorer och en riksdagsledamot. 1 likhet med näringsutskottet anser utbildningsutskottetatt de centrala arbetstagarorganisationerna bör vara företrädda i STU:sstyrelse. föreslår att med bifall till motionen1978/79:2236 som sin mening ger denna utskottens gemensamma uppfattning tillkänna för regeringen. Regeringen föreslår i propositionenatt arbetstagarorganisationerna skall få ett särskilt stöd genom vilket detskall bli möjligt för dem att initiera forskning. Under /80föreslås att för detta stöd skall få disponeras högst 5 milj. kr, urarbetarskyddsfondens kapitalbehållning. 1 motionen 1978/79:2234 (yrkandet 3) hemställs attriksdagen avslår regeringens förslag. 1 motionen 1978/79:2237 (yrkandet 5)föreslås att 10 milj. kr. skall få tas i anspråk. Utskottet anser för sin del det i propositionen framlagdaförslaget väl avvägt. Utskottet tillstyrker därför detta och föreslår attriksdagen avslår motionerna 1978/79:2234 yrkandet 3 och 1978/79:2237 yrkandet 5i förevarande del. Propositionen (s. 42-52). Rekryteringen tillforskarutbildning ökade kraftigt och ibörjan av . Tillströmningen till olika fakultetsområden under1970-talet framgår av följande tabell. Nybörjare i forskarutbildning kalenderåren 1970 och 1971samt läsåren 1972/73-1977/78 Fakultet (motsv,) 1970 1971 1972/73 1973/74 1974/75 1975/76 1976/77 1977/78 ' Exklusive nybörjare i psykologutbildning (skattat antalför ), Källor:SCB, U 1974:22 och 37, 1975: 17, 31 och 34, 1976: 17 och 33, 1977:33,1978:25 och opublicerat Tillströmningen har under1970-talet legat på i stort sett oförändrad nivå. De senast tillgängligasiffrorna visar att totalt sett tillströmningen nu är något högre än 1970. Antalet närvarande studerande var drygt9000. Sedan höstterminen 1971 har antalet närvarande legat relativt stabilt på11000-12 000. Antalet närvarande forskarstuderande inom olika fakultetsområdenframgår av följande tabell. Det bör dock beaktas att dessa siffror avsernärvarande individer och inte tar hänsyn till dessas mycket varierande grad avstudieaktiviiel. Antal närvarande studerande i forskarutbildning höstterminerna1960, 1963,1966, 1969, 1971, 1973,1975,1977 och 1978. Fakultet (motsv.) " Exklusive studerande för psykologexamen, '' Anm, ht 1978 preliminära siffror. Källor;SCB, PM 1974: 3, U 1976:42, 1977:7 och 10, 1978:25 och opublicerat material. Den kraftiga expansionen av antaletforskarstuderande borde ha resulterat i en ökning avexaminationen. Någon sådan ökning har dock inte inträffat. Antalet avlagdaforskarexamina redovisas i följande tabell. Avlagda forskarexamina läsåren 1969/701976/77 efterstudieinriktning Fakultet (motsv.) 1976/77" " Exklusive psykologexamina. '' Anm. /77 preliminära siflror. Källor:SCB, U 1975:31, 1976:42, 1977: 10 och 38 och opublicerat material. Stor enighet råder om forskningensbetydelse för vårt samhälle. För att forskningen skall kunna uppfylla de kravoch förväntningar som ställs på den är det angeläget att de för forskning mestlämpade kan rekryteras till forskningsarbete. Ätt rekryteringen till forskarutbildning f n, är mer ellermindre starkt begränsad till vissa kategorier innebär att många individer somväl skulle lämpa sig för forskningsarbete och som skulle kunna ha mycket atttillföra forskningen går förlorade för forskningen. Detta är ett slöseri medbegåvningsresurser. Rekryteringen till forskarutbildning bör breddas. I detta syfte bör reglerna för behörighet tillforskarutbildning ändras till alt avse dels allmän behörighet, dels särskildbehörighet. Kravet för allmän behörighet bör vara studier motsvarande 80 poänginom allmän, lokal eller individuell utbildningslinje. Variant av allmän linjedär de studerande på grund av sina förkunskaper ges en kortare utbildning änvad som är regel bör bedömas på samma sätt som den normala utformningen avlinjen. I fråga om allmän behörighet till forskarutbildning fördem som gått igenom enstaka kiirser bör gälla alt behörigheten skall grundas påden grundläggande utbildningens totala omfattning och innehåll. Kravet på vissbredd i förutbildningen liksom på viss fördjupning inom området för forskarutbildningmåste upprätthållas. Med den nu förordade ordningen kommer flertalet av delinjer som genom högskolereformen kommit att tillhöra högskolan att ge allmänbehörighet för forskarutbildning. UbU1978/79:44 47 Den allmänna behörigheten innebärbehörighet till forskarutbildning inom samtliga fakulteter oberoende av områdetför den behörighetsgivande grundutbildningen. Yrkeserfarenhet bör där del bedöms lämpligt kunna krävasför att ge särskild behörighet för forskarutbildning. Yrkeserfarenhet avbetydelse för forskarutbildningen bör också kunna tillgodoräknas vid urval tillforskarutbildning.