bet · G201FöU23 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av propositionen 1978/79:100 såvitt avser anslag m. m. för budgetåret1979/80 inom försvarsdepartementets verksamhetsområde och propositionen1978/79:138 jämte motioner 1 betänkandet behandlas förslag som regeringen -efter föredragning av försvarsministern, statsrådet - har förelagtriksdagen i propositionerna 1978/79:100 bilaga 7 och 1978/79:138(försvarsdepartementet). Vidare behandlas motionerna 1978/79:250, 251, 353,354,421-424, 504, 592,594,595,693,694,696,865,867,1217, 1219,1784,1785 och1793-som väcktes under den allmänna motionstiden-samt motionerna 1978/79:2241,2242, 2253, 2254, 2271, 2296 och 2297, väckta med anledning av propositionen1978/79:138. En sammanställning av alla motionsyrkanden finns i bilaga I. Näringsulskotlelhar avgelt yttrande över propositionen 1978/79:138 jämte motioner. Yttrandetfogas till betänkandet som bilaga 2. Regeringen har i propositionen 1978/79:100 bilaga 7- i del följande kallad budgetpropositionen -(s. 9-12) berett riksdagentillfälle att yttra sig över vad föredragande statsrådet har anfört omsäkerhets- och försvarspolitiken. Försvarsministern redovisar sin bedöm ning av deninternationella utvecklingen under del och lämnar förslag ominriktningen av säkerhets- och försvarspolitiken. Denpolitiska avspänningsprocess som har kännetecknat förhållandelmellan de båda supermakterna och militärblocken utgår från en ömsesidig önskanatt befästa samlevnaden i fred och undvika varje utveckling som kan leda lillett för båda parter förödande kärnvapenkrig. Avspänningsprocessen har dock inteföljts av någon minskning av vare sig kärnvapenslyrkor eller konventionellastyrkor, Kärnvapenkapprusiningen fortsätter och även de konventionella vapnengenomgår en snabb teknisk utveckling. redogör också för förhandlingarna beträffande nedrustning m, m,under del gångna året. Demest akuta konflikthärdarna i världen finns enligt statsrådets mening alltjämti ,södra och östra samt , Beträffande 1Riksdagen 1978/79. FÖU 1978/79:23 2 vårtnärområde uttalar han att den militära uppbyggnad som har skett på Kolahalvönoch de successiva förändringarna i de styrkeförhållandena påNordkalotten främst bör ses i ett globalt strategiskt sammanhang. De påverkardock även situationen i , Från våra grannländer har på nytt getts uttryckför den viktiga roll som en fast svensk utrikes- och försvarspolitik spelarför alt vidmakthålla stabiliteten i del nordiska området. Besluthar fattals om au från den utvidga det svenska terrilorialhavelsbredd från 4 . Detta innebär vissa fördelar från svenskförsvarssynpunkt i fred och under neulralitetslillstånd men också vissa ökadeförpliktelser. Sammanfattningsvisanser försvarsministern att utvecklingen inte geranledning lill någon förändring av säkerhets-och försvarspolitik. 1978/79:594 av m, fi, (s) såvitt avseryrkandena 1 och 10, nämligen 1, attriksdagen som sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts om den svenska säkerhetspolitiken, 10,att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom utredning rörande civilmolslånd, 1978/79:595 av m. fl, (vpk) såvittavser yrkandena 2 och 3, nämligen 2, att uttalar sig föromedelbara nedskärningar och inskränkningar av den militära verksamheten ienlighet med vad som föreslagits i motionen, 3, att med ändring ipropositionen 1978/79:100 beslutar om en sänkning av försvarskostnaderna /80 med , 1978/79:694 av (apk) och (apk) såvitt avser yrkandena 1, att godkänner deriktlinjer för försvarspolitiken som anges i motionen, 2, att i enlighet härmedullalar sig för en minskning av försvarskoslnaderna , 1978/79:867 av m, fl, (s) vari yrkasatt hos regeringen begär en utredning i syfte att skapaförutsättningar för ett forskningsprogram om civilmolslånd, 1978/79:1217av m, fl, (m)såviit avser yrkandena I och 3, nämligen 1, attriksdagen beslutaratt som sin mening ge regeringen till känna vad FöU 1978/79:23 3 som i motionen 1978/79:1108 anförs om säkerhets-och försvarspolitiken, 3, att beslutar all insatserna förförsvarsinformation ökas, 1978/79:1785 av () vari yrkas attriksdagen beslutar hos regeringen anhålla att en utredningsgrupp tillsätts meduppgift att göra en allmän översyn av försvarets inriktning ochresursanvändning. försvarsbeslut (prop, 1976/77:74, FöU1976/77:13, rskr 1976/ 77:311) innebär att säkerhetspolitik- somsyftar till all bevara landets frihet och oberoende - kommer lill uttryck i denalliansfria politiken, stödd av ett folkligt förankrat totalförsvar, och isträvandena att minska riskerna för krig och konfiikter i väriden. Vårsäkerhetspolitik formas genom en samverkan mellan utrikespolitiken,försvarspolitiken, vår politik i internationella nedrustningsfrågor,handelspolitiken och biståndspolitiken. Densvenska försvarspolitiken syftar lill aU försvaret vid en konflikt i Europamellan stormaktsblocken skall ha sådan styrka, sammansättning och beredskap atthot, påtryckningar eller angrepp mot inte av någon kan bedömas varalönsamt. Totalförsvaret har i så fall den önskade fredsbevarande förmågan.Totalförsvaret är ett uttryck för vår vilja att slå vakt om nationens säkerhetoch oberoende. Del är därför en hela folkets angelägenhet och bygger på attvarje medborgare efter förmåga bidrar till landels försvar. Kombinationenav en fast, förtroendeingivande utrikespolitik och ett efter våra förhållandenstarkt försvar skall inge omväriden respekt för neutraliietsvilja ochförmåga att stå emot påtryckningar och andra aggressiva handlingar. Det måsteslå klart för alla att vi dels för en konsekvent alliansfri politik som syftartill neutralitet i händelse av krig i vår omvärld, dels målmedvetet skaparsådana försvarsresurser som ingen kan bortse från i ett krigsläge. Våralångsiktiga försvarsbeslut är ett uttryck för denna målmedvetenhet. Motionerna595 (vpk) och 694 (apk) innehåller yrkanden om en väsentlig förändring avförsvarspolitiken. Den militära delen av totalförsvaret föreslås bli kraftigtbeskuren. Yrkanden i samma motioner om att försvarskommitté skallinrikta sitt arbete på sådana förändringar har avslagits av (FöU 1978/79:14). Liksom tidigare anser utskoltet att ett militärt försvar avdet slag som skisseras i motionerna inte skulle motsvara de krav som vårsäkerhetspolitik ställer. Motionsyrkandena bör avslås. Säkerhets-och försvarspolitiken tas också upp i partimotionerna 594 frånsocialdemokraterna och 1217 (1108) från moderata samlingspartiet. Socialdemokraternabetonar i sin motion att det finns starka skäl för vårt land att intensifierainsatserna för en fredlig utveckling i världen. Som viktiga delar i enkonfiiktavvärjande och fredsbevarande säkerhetspolitik anges en fast ochalliansfri utrikespolitik,en aktiv biståndspolitik och en handelspolitik FÖU 1978/79:23 4 sommed beaktande a v kraven för vår försörjningsberedskap kan utformas för altöverbrygga klyftor mellan nationer. Till säkerhetspolitiken hör också etttotalförsvar. Stabiliteten i vår del av väriden främjas av att har ettefter våra förhållanden starkt och balanserat totalförsvar. Totalförsvaretskall -tillsammans med säkerhetspolitikens övriga instrument - genom sinsammansättning och styrka kunna avhålla från hot och angrepp men också kunnamöta sådana. I försvarsplaneringen måste beaktas olika tänkbara situationer somvårt land kan ställas inför. 1motionen 594 framhålls au den allmänna värnplikten kan ge det militäraförsvaret bredd och kvalitet men också är en viktig garanti för att försvarsmaktenblir föremål för folklig insyn, kontroll och påverkan. Vidare påpekas atttotalförsvaret inte kan undantas från samhällsekonomisk och stats-finansiellbedömning. Eftersom del enligt motionärerna krävs en stark sparsamhelbeträffande försvarsutgifterna förordar de en annan omfattning och avvägning avresurserna lill totalförsvaret. Grundläggande för försvarsviljan är enligtderas uppfattning all det för landet som helhei förs en politik som återvinnerframtidstron, återskapar tryggheten i det svenska samhället och stödersamhällssolidariteten. Moderatasamlingsparitet betonar i sin motion sambandet mellan inrikespolitiken ochutrikespolitiken. Säkerhetspolitiskt lever vi - trots vår alliansfrihet - iett tillstånd av starkt beroende av supermakterna. Våra möjligheter att medutsikt till framgång hävda vår neutralitet i händelse av krig eller kris i våromvärid beror till myckel stor del på balansen mellan dessa. På samma sätt somhändelser utanför vårt land griper in i vår vardag, påverkarinhemska förhållanden möjligheterna alt hävda våra intressen och våra idealutanför gränser. Den politiska stabiliielen i ochuppslutningen bakom huvuddragen i vår utrikes- och försvarspolitik har enväsentlig betydelse när del gäller all övertyga omväriden om vår beslutsamhetatt i alla lägen verkligen leva upp till våra deklarationer. Utvecklingenmot ett beroende mellan stater och regioner innebär enligt motionärerna attkraven på vår utrikes-, försvars- och handelspolitik kommer att skärpasväsentligt Motionärerna motiverar och stryker under den svenska alliansfriapolitiken. Beträffande den s. k. nordiska balansen hävdas att de grundläggandedragen i den säkerhetspolitiska bilden i det nordeuropeiska och nordallantiskaområdet har undergått en genomgripande förändring.Området har successivt kommit att spela en alltmer central roll i de bådasupermakternas strategiska tänkande. Den politiska och militära bevakningen avNorden har intensifierats. Delta behöver enligt motionärerna inte medföra attstabiliteten rubbas. Men del kräver - framhåller motionärerna - ett akisamt,bestämt och målmedvetet utrikes- och försvarspolitiskt agerande från allanordiska länders sida. Med sin alliansfrihet och sitt läge mitt i ärSveriges ansvar då inte mindre än andra nordiska länders. I motionen 1217 framhållsvidare att del är ett starkt svenskt intresse att FöU 1978/79:23 5 principernai slutakten från konferensen om säkerhet och samarbete i i Helsingfors1975 förs vidare till praktisk politik i alla berörda länder. bör geett aktivt stöd åt och bedriva en realistisknedrustningspolitik. Den bör ha sin utgångspunkt i säkerhetspolitiken. Strävanbör vara att komma med förslag som är sakligt underbyggda och politisktrealistiska. Det kan finnas anledning att i ökad utsträckning riktauppmärksamheten mot rustningssituationen i och i . Utskottetanser alt inriktningen av säkerhels- och försvarspolitiken enligt 1977 årsförsvarsbeslut bör gälla även i fortsättningen. I parlimotionerna 594 (s) och1217 (m) yrkas att skall göra särskilda uttalanden i ämnet. mening har utvecklingen sedan senast tog ställning i dennafråga (FöU 1977/78:19, rskr 1977/78:240) inte varit sådan att det är motiveratmed några särskilda uttalanden. Motionsyrkandena bör avslås. 1motionen 1785 (c) förordas en allmän översy n av försvarets inriktning ochresursanvändning. Utskottet påminner om ati försvarskommitté kan sägasha till uppdrag att göra en sådan översyn. Motionen bör avslås. 1motionerna 594 (s) och 867 (s) finns yrkanden om utredning rörande s. k.civilmolslånd. Enligt motionen 594 bör man, parallellt med annatutredningsarbete som kan beröra civilmolslånd, klarlägga förutsättningarna förett genomförande av sådant motstånd. Även enligt motionen 867 bör enkunskapsuppbyggnad kunna ske utan hinder av andra undersökningar. Motionärernaefterlyser ett forskningsprogram om civilmotstånd. Fråganom innebörden och värdet av civilmolslånd behandlades av senast isamband med försvarsbeslut. Utskottet framhöll (FöU 1976/77:13 s.24)aU enbart eu vapenlöst motstånd vore helt otillräckligt som stöd för vårsäkerhetspolitik. Däremot skulle det kunna komma i fråga som komplement tillväpnat försvar. Utskottet ansåg att de folkrättsliga förutsättningarna föricke-militära motståndsformer behövde klarna innan ett särskiltutredningsarbete kunde påbörjas. Utskottethar inhämtat att frågan om civilmotstånd och om fortsatt utredningsarbete kringdetta behandlas av försvarskommitté Gfr FöU 1977/78:19 s. 4-5) somavser att beröra den redan i sitt första delbetänkande . Någotuttalande från sida är därför inte påkallat. Motionen1217 (m) innehåller ett yrkande om att insatserna för försvarsinformation skallökas. I denna del hänvisar utskottet till beslut vid riksmötet1976/77 (FöU 1976/77:13 s. 28-29 och 32, rskr 1976/77:311). Genom beslutetanmodades regeringen att låta se över mål och medel beträffande informationenom vår säkerhetspolitik och försvarspolitik. Regeringen har ålagt 1978 årsförsvarskommitté alt göra översynen. På kommitténs uppdrag studeras dessafrågor av en särskild expertgrupp. Kommittén räknar med att lämna ett särskiltbetänkande i ämnet . FÖU 1978/79:23 6 Utskottet anser liksom tidigare alt det i fredbehövs en allsidig information om vår omvärld och vår säkerhetspolitik samt omsäkerhetspolitikens mål, medel och möjligheter. Det är önskvärt att varje vuxenmedborgare har någon kännedom om den svenska säkerhetspolitiken och om syftetmed totalförsvaret. Eftersom det pågår utredningsarbete bör nu integöra något ytteriigare uttalande. Motionen 1217 bör därför avslås i denna del. Med hänvisning till detanförda hemställer utskottet 1. alt avslår motionerna1978/79:595, yrkandena 2 och 3, och 1978/79:694, yrkandena 1 och 2, omminskning av försvarskoslnaderna m. m., 2. att med avslag påmotionerna 1978/79:594, yrkandet I, och 1978/79:1217, yrkandet I, lämnar utanerinran vad föredragande statsrådet har anfört om säkerhets- och försvarspolitiken, 3. att avslår motionen1978/79:1785 om en allmän översyn av försvarets inriktning ochresursanvändning, 4. att avslår motionerna1978/79:594, yrkandet 10, och 1978/79:867 om utredning rörande civilmotstånd, 5. att avslår motionen1978/79:1217, yrkandet 3, om insatserna för försvarsinformalion. 2.Verksamheten inom det militära försvaret under budgetåret Regeringen har i budgetpropositionen (s. 18-26)berett tillfälle att ta del av vad föredragande statsrådet har anförtom verksamheten inom del militära försvaret under /78. Myndigheterna har enligt utfärdade anvisningarlämnat årsredovisningar för /78.1 propositionen lämnas ensammanfallande redogörelse för hur myndigheternas uppgifter har genomförts ochtilldelade resurser använts samt om orsakerna lill eventuella störningar i denplanerade verksamheten. Utskottethar inte något att erinra med anledning av vad försvarsministern har anfört omverksamheten inom det militära försvaret under /78 ochhemställer att läggerredogörelsen till handlingarna. FÖU 1978/79:23 7 3.Verksamheten inom det militära försvaret under /79 Regeringen har i budgetpropositionen (s. 27) berettriksdagen tillfälle all ta del av vad föredragande statsrådet har anfört omverksamheten inom det militära försvaret under /79. Verksamheten under innevarande budgetår bedrivs enligtde riktlinjer som finns angivna i propositionen 1977/78:100 (FöU 1977/78:19,rskr 1977/ 78:240). Utskottethar inte något att erinra med anledning av vad försvarsministern har anfört omverksamheten inom det militära försvaret under /79 ochhemställer att läggerredogörelsen lill handlingarna. 4.Det militära försvarets fortsatta utveckling Regeringen har i budgetpropositionen (s. 60-78)föreslagit att godkänna de riktlinjer för det militära försvaretsutveckling som föredragande statsrådet har angett. Underdenna punkt behandlas också planeringsfrågor som föredragande statsrådet hartagit upp i propositionen 1978/79:138 om vissa anslagsfrågor m. m. rörandeförsvaret. Grunderna för det militära försvarets fortsattautveckling fastställdes genom försvarsbeslut (prop. 1976/77:74 bil.l,FöU 1976/77:13, rskr 1976/77:311). Försvarsministern anser att dessa grunderalltjämt skall ligga fast. Han berör därefter kostnadsutvecklingen ochmyndigheternas planering saml uttalaratt ambitionerna i försvarsbeslutet intekan till alla delar fullföljas i den ekonomiska nivå som har angetts ibeslutet. Del blir nödvändigt att uppskjuta viss verksamhet som iförsvarsbeslutet var avsedd att genomföras eller påbörjas sombeslutet omfattar. Hans bedömning, att planernas materiella innehåll sannoliktöverstiger vad som kan visa sig möjligt att realisera, utmynnar i slutsatsenatt man måste iaktta stor försiktighet när det gäller nya utgiflsåtaganden. Delär, uttalar försvarsministern, angeläget att behålla en hög grad avhandlingsfrihet inför nästa försvarsbeslut. Försvarsministerntar härefter ställning till utvecklingen av avvägnings-program och funktioner.Vid redogörelsen i budgetpropositionen berörs bl. FöU1978/79:23 8 oantalet moderniserade infanteribrigader o infanleriförbandens operativarörlighet O handlingsfrihet all organisera s. k. mekaniserade brigader O utvecklingav en ny lätt pansarvärnsrobot O anskaffning av tunga pansarvärnsrobotar ohemvärnets modernisering o anskaffning avsjörobotar med medellång räckvidd O materiel för minröjningsförband Outveckling och anskaffning av u-båtar av typ A 17 O värnpliklsulbildningen oökad samverkan och medinfiytande o tillgång på befäl i krigsorganisationen O defrivilliga försvarsorganisationerna O personalfrågor O förtidsavgången avfiygförare till flygbolagen O utvecklingen av antalet anställda inom försvareto åtgärder för att motverka koslnadsslegringarna inom fredsorganisaiionen orationaliseringsverksamhelen och försvarets rationaliseringsinstituts roll outveckling av datamaskinstödda informationssystem o finansieringsform vidanskaffning av datamaskinutrusining O långsiktiga förändringar inomförsvarsmaterielinduslrin O den ekonomiska planeringsramen för perioden1979/80-1983/84. I propositionen 1978/79:138 behandlas frågan omframlida anskaffning av attack- och skolflygplan samt berörs vissa robotfrågor.Försvarsministern utlalaralt ingenting har kommit fram som geranledning lillannan avvägning mellan det militära försvarels olika delar än den som ladesfast genom försvarsbeslut. Det finns därför inte några förutsättningarför alt göra sädana omplaneringar inom försvarsmakten att en utveckling avflygplan B3LA kan genomföras utan att planeringsramen för det militäraförsvaret höjs väsentligt. Utveckling och anskaffning av detta flygplan bördärför enligt försvarsministerns mening inte komma i fråga. Somframgår av propositionen (s. 30-33) har regeringen även övervägt en variant avflygplan B3LA med benämningen SK 38/A 38. Enligt försvarsministern pekar denanalys som har gjorts inom på att ett genomförande av dettaprojekt kräver betydande framtida ramhöjningar, om inte försvarsmaktensamtidigt omstruktureras kraftigt. Långsiktiga och omfattande ekonomiskaåtaganden från statsmakternas sida för försvaret är nödvändiga om flygplan SK38/A 38 skall fä rum i en balanserad försvarsstruktur. Vid en samlad bedömningkan försvarsministern inte finna det försvarbart att statsmakterna binder sigför att utveckla ett projekt som kan komma alt äventyra förutsättningarna föratt på lång sikt upprätthålla ett balanserat försvar. Han förordar därför attdet pågående arbetet med alt utveckla flygplan SK 38/A 38 avbryts. FÖU 1978/79:23 9 I propositionen orienterar försvarsministern om sinsyn på behovet av studier och undersökningar innan man kan ta ställning lillkvarstående frågor om utveckling och anskaffning av nya flygplan. Beslutet attinte utveckla och tillverka flygplanen B3LA eller SK 38/A 38 medför enligt hansmening att nuvarande organisation för utveckling, produktion och drift avflygplanssys-tem bör omprövas och minskas. Strukturomvandlingen bör påbörjassnarast. Härvid är det nödvändigt att samordna resurserna inom industrin,förvaltningen och de militära verkstäderna. Inom den statliga sektorn berörs främst ,, flygtekniska försöksanstalten och förenadefabriksverken. Försvarsministernanmäler alt han också avser att ta upp frågan om relationerna mellan försvaretsmaterielverk och industrin i ett vidare perspektiv. Detta rör inte endastanskaffningen av flygmateriel. Beträffande planeringsfrågor behandlar utskottetföljande motioner, varav de tre förstnämnda väcktes och övriga med anledning av propositionen 1978/79:138. 1978/79:594 av m. fl. (s) såviu avseryrkandet 2 au godkänner de riktlinjer för del militära försvaretsfortsatta utveckling som angetts i motionen. 1978/79:693 av i (m) variyrkas all hos regeringen anhåller att frågan om"samhällstjänst" för både män och kvinnor blir föremål föröverväganden, bl. a. från jämställdhetssynpunkt. 1978/79:1217 av m. fl. (m) såvittavser yrkandet 2 att beslutar att ett nytt lätt allackplansystemutvecklas och tillverkas inom landet. 1978/79:2241 av m. fi. (m) såvittavser yrkandet 3 all som sin mening uttalar att de operativa krav föratlackfiygersätt-ning som lades fast försvarsbeslut saml ifiygindustrikommiiiéns betänkande ligger fast. 1978/79:2242av m. fi. (vpk) vari yrkas 1. att med ändring avpropositionen 1978/79:138 beslutar att allt utvecklingsarbete av flygplan JA 37lill nya versioner, A 20 eller andra, avbryts, 2. att beslutarattfrågan om lätta attack- och skolflygplan löses enligt i motionen angivnariktlinjer, 3. att som sin meninguttalar att fortsatt anskaffning av JA 37 avbryts efter andra delserien. FÖU 1978/79:23 10 4. att hos regeringenbegäran ett program för omställning från militär till civil produktion inomkrigsmaterielindustrin utarbetas, 5. att utlalaraltpersonalen vid under omställningsprocessen till annan produktionskall garanteras anställning vid förelaget. 1978/79:2253av m. fi. (s) vari yrkas att 1. godkänner de riktlinjer för denframtida flygplansanskaffningen som angivits i motionen, 2. som sin mening ger regeringenlill känna vad i motionen anförts om robolinduslriell verksamhet m. m., 3. som sin mening ger regeringenlill känna vad i motionen anförts om utredningsarbetet beträffandeflygplansinduslrins m. m. framlida struktur, 4. som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om utredningsarbetet rörande försvaretsmaterielverk. 1978/79:2254 av m. fi. (s) vari yrkas auriksdagen hos regeringen begär en plan för omställning lill ökad civilproduktion inom fiygindustrin i enlighet med vad som anförts i motionen. 1978/79:2271 av m. fl. (m) variyrkas att beslutar uttala all utvecklingen av projektet 38/A 38skall fullföljas. 1978/79:2296 av ()och Per-OlofStrindberg (m) vari yrkas alt beslutar alt avslå regeringens förslagatt nu ytteriigare låta utreda organisation och uppgifter för försvaretsmaterielverk. 1978/79:2297 av m. fl. (c) variyrkas all beslutar 1. att studierna och utvecklingsarbetetrörande flygplansanskaffningen i fortsättningen i första handskall inriktas på en anskaffning av eit nytt skol- och övningsplan medaltackförmåga i enlighet med vad som har anförts i motionen, 2. att begära alt regeringen låternärmare belysa problemen i samband med eventuell svensk import av militäraflygplan från utlandet, 3. att slutgiltigt beslut omantalet Jaklviggen i den svenska fiygvapenor-ganisationen skall anslå till 1982års försvarsbeslut, 4. att begära att regeringen låternärmare belysa kostnaderna för underhållsorganisationen för Viggensystemet, omnytillverkningen av fiygplan upphör i , 5. att begära alt regeringen inomramen fören statlig flygkommission låter utforma förslag till en strategi pålång sikt försvensk flyginduslri med sikte på alt la till stånd ökad produktionav fiygplan, flygplansdelaroch närbesläktade produkter för civilt bruk och påså sätt bevara utvecklad teknologi och trygga sysselsättningen. FöU 1978/79:23 11 Beträffandepersona I frågor behandlar utskoltet följande motioner. 1978/79:250 av ()och iGävle (c) vari yrkas au hos regeringen begär en utredning omförsvarets personalpolitik. 1978/79:421 av m. fl. (c) vari yrkasau hos regeringen anhåller att frågan om utvärdering av genomfördastrukturförändringar inom försvarsmakten utreds samt att förslaglämnas till ev. framlida åtgärder i enlighet med motionens syften. 1978/79:423 av m. fl. (m, s, c,fp) vari yrkas aU beslutar som sin mening ge regeringen till kännavad i motionen anförts angående behovet av förstärkning avpersonalvårdsresurserna inom armén. Beträfliinde värnpliktsutbildning m. m. behandlarutskottet följande motioner. 1978/79:251 av m. fl. (s) såvitt avseryrkandena 4-6, nämligen