bet · G201KU35 · 1978-12-31 00:00:00 — Dessa visar atl regeringen är uppmärksampå problemet och följer frågan på etl sätt som ligger väl i linje medintentionerna i motionen, som väcktes under den allmänna motions-liden ochsåledes innan förevarande proposition förelagts . Utskottet finnerdärför all motionsyrkandei får anses besvarat med vad utskottet anfört. 1detla sammanhang behandlar utskottet även den under den allmänna motionstidenväckta moderata partimotionen 1086, vari yrkas en översyn av gällande lagar föralt pröva vilka lagar och bestämmelser som kan förenklas eller utmönstras sominaktuella. Ettlikartat motionsyrkande behandlades av . Utskottet (KU1977/78:7) hänvisade till byråkratiutredningens arbete, och biföllutskottets hemslällan, all motionen skulle anses besvarad med vad utskottetanfört. Byråkraliulredningen har överlämnat sill slutbetänkande. Detfinns därför enligt Lilskoliels mening inte anledning för utskottet att nu företanågon åtgärd i anledning av motionen. Denna avstyrks följaktligen. 5.Enklare språk, bättre information och utvidgad service gentemot allmänheten Som anförs i propositionen är det en viklig sida ikampen mot onödig byråkrati att försöka förenkla del offentliga språket. Det ärdärför tillfredsställande atl man från statsmakternas sida under senare årökat ansträngningarna på detta område genom konkreta åtgärder, t. ex. genomanlitande av språkexperter och genom alt lämna vissa rekommendationer angående KU 1978/79:35 19 språketi lagar och författningar. Ettviktigt led i dessa ansträngningar är möjligheterna för invandrarna alt fåhjälp med översättning till sitt eget språk. En skärpning i myndigheternasskyldighet i detla hänseende är den ändring i förvaltningslagens (1971:290)bestämmelse om anlitande av tolk som föreslås i propositionen. Utskottet anserdet värdefullt att den självklara principen atl myndigheterna skall anlita tolknär behov därav föreligger nu kommit lill klarare uttryck i förvaltningslagen. Ensärskild svårighet är att tillgången på tolkar alltjämt är bristfällig på sinahåll. För att tillgodose behovet av tolkar pågår f n. enligt vad som anförs ipropositionen lolkutbildning enligt särskilda planer. Det finns därför anledningräkna med att antalet tolkar skall öka så atl del bättre motsvararbehovet. Enligt utskottets mening saknas således skäl att såsom föreslås ivpk-motionen 2467, p. 9c, begära ett uttalande av om väsentligtstörre insatser för att kraftigt öka tillgången pä lolkservice. Idetta avsnitt behandlar ulskoliei också ytterligare tre motionsyrkanden som harsamband med förvaltningslagen, nämligen motionen 820 av () omskyldighet för statliga och kommunala myndigheter att motivera sina beslut,motionen 1695 av () och () om atl statligamyndigheter skall acceptera poststämplingsdagen som inkomstdag för handlingarsamt den moderata partimotionen 2458, p. 2, vari begärs en sådan utbyggnad avförvaltningslagen att den blir ell slags processlag för mellanhavanden mellanenskilda och myndigheter. Utskottetvill lill en början framhålla atl en kommitté för en översyn avförvaltningslagen tillsattes . Denna skall enligt sina direktivförsöka åstadkomma så enkla och lättbegripliga regler som möjligt omförvaltningsförfarandel hos myndigheterna. De bestämmelser som föreslås börockså syfta till all förbätlra myndigheternas service gentemot allmänheten ochatt även i övrigt underiätta kontakterna mellan myndigheterna och allmänheten.Möjligheter lill förkortningar av handläggningsliderna och förenklingar iförfarandet skall las lill vara. Förfarandereglerna måste få ettsådant innehåll att de ger förvaliningsmyndigheterna bästa möjligaförutsättningar atl träffa riktiga avgöranden. Förslag lill nödvändigaförfattningsbestämmelser bör utarbetas av kommittén. Allmänna förfarandereglerav grundläggande natur bör få sin plats i förvaltningslagen, medan meradetaljbetonade bestämmelser och verkslällighetsregler till förvaltningslagenbör las in i en förordning som kompletterar lagen. Översynen bör bygga på sammagrund som förvaliningsreform. Vidbehandlingen av motioner om rättssäkerheten i förvaltningen ansågutskottet del angeläget med en översyn av förvaltningslagen (KU 1976/77:15),Uiskouei finner del tillfredsställande atl detta önskemål nu har lillgodosells.Utskottet har utgått frän all översynen skulle bygga på samma grund som 1971års förvaliningsreform. Redan härav följer enligt ulskoueis mening all del intekan bli fråga om en så genomgripande reform KU 1978/79:35 20 somföreslås i moderalmotionen. Motionen avstyrks således i denna del. Principenatl förvaltningsmyndigheterna skall motivera sina beslut kommer lill uttryck i17 § förvaltningslagen. Från huvudregeln finns vissa lagstadgade undanlag, t.ex. tjänsteärenden och ärenden där parten fött bifall till sin talan. Härutöverstadgas att myndigheten, om skälen utelämnats, bör på begäran av part iefterhand upplysa härom, såvida detla är möjligt. Skyldighetenför förvaltningsmyndigheter atl motivera sina beslut var frånrättssäkerhetssynpunkt ett mycket viktigt inslag förvaltningsreform.Vissa undanlag från denna princip är enligt utskottets mening nödvändiga, inteminst med hänsyn till myndigheternas möjligheter atl hålla handläggningstidernainom rimliga gränser. De krav som framförs i motionen 820 är således enligtutskottets mening redan tillgodosedda i lagstiftningen i största möjligautsträckning. Utskottet avstyrker därför motionen. Förvaltningslageninnehåller i 7 § en ulföriig reglering av när en handling skall anses hainkommit lill en myndighet. mening ger de nuvarande reglerna i förvaltningslagen utrymme förenrimlig fiexibilitet i vad gäller bedömningen av inkomsldag för en handling.Utskottet är medvetet om atl postgången inte alltid fungerar tillfredsställandeoch att det kan medföra svårigheter för den enskilde alt beräkna lidsåigångenför en försändelses postbefordran. I rättspraxis har man emellertid tillåtitåterställande av försutten tid på den grund all en försändelse försenals påposten (NJA 1973:746). Den enskilde behöver alltså inte lida någon rättsförlustgenom en fördröjd postgång. Mol bakgrund av del anförda finner utskottet inteskäl tillstyrka motionen 1695. Utskottetbehandlar i detta sammanhang vissa ytterligare frågor rörande information ochservice till allmänheten. inledande delen av proposilionen framhåller statsministern atl 1965 årslåginkomstutredning visade atl "miljoner människor inte ansåg sig kunnaförfatta enkla skrivelser till myndigheterna och all hundratusentals människorinte heller kände någon som kunde hjälpa dem med sådana kontakter". Under1970-talet har enligl statsministern mycket gjorts för all hindra utvecklingenav denna sorts "politiska fattigdom". Statsministern pekar särskiltpå de kraftigt ökade anslagen lill samhällsinformation, inrättandet av nämndenför samhällsinformaton (NSI), den utvidgade lolkhjälpen lill invandrare m. m. Ikommundeparlemeniets del av proposilionen redovisas bl. a. arbetet inom vissapågående utredningar. Av denna redovisning framgår atl byråkraliulredningen bl.a. har haft lill uppgift att undersöka möjligheterna all förbättrainformationen av samhällsorganens verksamhet. Utredningen har i en rapport (DsKn 1978:6) framlagt resultat av två studier av myndigheters service ochinformation. Vidare redogörs för del arbete som f n. pågår inomkommundeparlementel på en . skall geupplysningarom de bestämmelser KU1978/79:35 21 som gäller på olika områdensamt om vilka myndigheter osv, som medborgarna kan vända sig lill i olika sammanhang. Den beräknas vara färdigsommaren 1979. berörda frågesiällningarbehandlas i motionen 341 av () och i vpk-motionen 2467, p. I den förraföreslås inrällandel av en allmänhetens upplysningstjänsl med regional uppbyggnad. Enligt vpk-motionen bör inrättaett pariamentariskt organ med representanter för alla riksdagspartier, dit medborgarna kan vända sig förupplysningar och med klagomål. Som framgår av de idet föregående återgivna uttalandena iproposilionen har en rad insatser gjorts och vissa är under förberedandeför alt förbättra allmänhetens tillgångtill samhällsinformation och dess möjligheter all tillvarata sin rätt i samhället.Från sida har också vidtagits särskildaåtgärder för all sprida kännedom om riksdagsbesluten. En mycket vikliginformationskälla ligger vidare i den skyldighetsom offentliga organ -statliga och kommunala - har all inom sina verksamhelsfölt tillmötesgå allmänheten med råd och upplysningar. Det finns enligl utskottets mening inte anledning altinnan de insatser som redan görs för information och upplysning visat resultat inrätta nya organ med så omfattande uppgifter som föreslås i de bådamotionerna. Utskottet avstyrker därför ifrågavarandemotionsyrkanden. Enklare administration och organisation Under detta avsnitt i propositionenpekas på de särskilda problem som den offentliga förvaltningens tillväxt medfört och det ökadebehov av samordning mellan olika organ som därigenomuppstått. Del framhålls atl varje myndighet måste ta till vara alla möjligheter till rationaliseringar och förenklingar i den egna verksamheten. Vidare harriksrevisionsverket och statskontoret viktiga ujipgifter i vad gäller all raiionalisera förvaltningar. (B 1977:01) undersöker bl. a. vilka åtgärder som kanvidtas för all stärka informationsunderlagel inför slalsfinansielll vikliga beslut och hur bindningaroch stelhet i förvaltningssystemet skall kunnamotverkas. Ulskoilet ansluter sig till de synpunkter som framförs i propositionen om behov av samordnings- ochrationaliseringsåtgärder inom den offentliga förvaltningen.I detta hänseende är del arbete som utförs av slaiskoniorei, och revisorerviktigt liksom de ralionalise-ringssträvandensom pågår inom olika myndigheter. Likasåkan JO:s och JK:s granskning ha betydelse i dessa hänseenden. Däremotfinner utskottet inte behov av all som föreslås i vpk-motionen 2467, p, 12, inrätta ell särskilipariamenlariski sammansatt organ med uppgift all fortlöpande granska statsapparaten och lägga fram förshigtill förenklingar, Motionsyrkandeiavstvrks således. KU1978/79:35 22 I de olika departementens delar avproposilionen redovisas en lång rad åtgärder mol krångel och onödig byråkrativilka regeringen eller myndigheterna genomfört, f n. genomför elleravser all genomföra saml åtgärder som förbereds av offentliga utredningar. Ipropositionen hemställs all lar del av vad som anförts beträffandedessa åtgärder. Vid propositionens remittering hänvisades dessa delar lillkonstilutionsutskotlet. Som nämnts inledningsvis har vissa sådana delaravpropositionen sedermera överlämnats av utskottet till andra utskott. Utskottet har utan ställningstagande tagit del av den redogörelseför regeringens och myndigheternas åtgärder mol krångel och onödig byråkrati,som lämnas i de delar av proposilionen som behandlats av utskottet. nu anfört bör ges regeringen lill känna. 1. beträffande framläggande avproposition om decentralisering förklarar motionen 1978/79:675 p. 2 besvaradmed vad utskottet anfört, 2. beträffandeinskrivning av etl decenlraliseringsmål i olika författningar medb\fa\\\\\motionerna 1978/79:2465 p. 1 och 2468 och med avslag på proposilionen i dennadel som sin mening ger regeringen lill känna vad utskottet anfört, 3. beträffandeuttalande om sekloriseringen i den offentliga förvaltningen förklarar motionen1978/79:2465 p. 3 besvarad med vad utskottet anfört, 4. beträffandeuttalande om värdet och behovet av verksöversyner avslår motionen 1978/79:2465p. 5. beträffandeutredning av myndigheters regleringsverksamhet avslår motionen 1978/79:2458 p.1, 6. beträffande förtroendemannamedverkani den offentliga förvaltningen avslår motionen 1978/79:2465 p. 7. beträffandeanvändande av begreppet allmänna råd med anledning av propositionen i dennadel och motionen 1978/79:2465 p. 4 som sin mening ger regeringen lill känna vadutskottet anfört, 8. beträffandeallmänna riktlinjer för arbetet med decentralisering i den offentligaföiyaltningen godkänner vad i övrigt uttalas i propositionen, 9. beträffandeinförande av standardblanketter avslår motionen 1978/79:2467 p. KU1978/79:35 23 10. beträffanae uttalande ombehovet av närmare belysning av de administrativa konsekyenserna av olika förslag förklarar motio nen 1978/79:675 p. I besvarad med vad utskottet anfört, 11. beträffande en översyn avgällande författningar avslår motionen 1978/79:1086, 12. beträffande ändring i 9 förvaltningslagen (1971:290) antar i propositionen framlagt lagförslag, 13. beträffande uttalande om ökning avtillgången på tolkservice avslår motionen 1978/79:2467 p. 14. beträffande utredning om ändringarav föivallningslagen avslår motionen 1978/79:2458 p. 15. beträffande skyldighet för statligaoch kommunala myndigheter atl motivera sina beslut avslår motionen 1978/79:820, 16. beträffande föreskrift omposistämplingsdagen såsom mollagningsdag hos statliga myndigheter avslårmotionen 1978/ 79:1695, 17. beträffande inrättande av enallmänhetens upplysningstjänst avslår motionen 1978/79:341, 18. beträffande inrättande av ettparlamentariskt organ för upplysningar och klagomål avslår motionen1978/79:2467 p. 19. beträffande inrättande av ettparlamentariskt granskningsorgan avslår motionen 1978/79:2467 p. 20. beträffande propositionensredovisning av vissa åtgärder mot krångel och onödig byråkrati m. m. som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Näiyarande: (), (), AndersBjörck (m), (), (), (), OveKarisson (s), (), (), (), BrittaHammarbacken (c), * (s), (), *(c) och * (s). * Ej närvarande vid justeringen. KU1978/79:35 24 1. avKarl , , , och (alla c) vilka dels ansett alt den del av utskottets yttrande pås. 12 som börjar med orden "Verksöversyner av del slag" och slutarmed orden "fall till fall" bort ha följande lydelse: Verksöversynerav det slag som förordas av utredningen, kommunministern och motionärerna fårses som ell reguljärt inslag i strävandena alt decentralisera och effektiviserasamhällsförvaltningen. De översyner som redan vidtagits beträffande vissaverkharenligl utskottet varit av stort värde. Som framhålls i centerpartietspartimolion har särskilt genomförts och igångsatts fleraundersökningar som bör kun na vara mönsterbildande för kommande översyner avliknande slag. Vissa av dessa undersökningar bör initieras av regeringen. Menockså myndigheterna bör stimuleras till interna verksöversyner. Vad beträffarinriktningen av dessa undersökningar hardecentraliseringsutredningen kommii medetl intressant uppslag. Enligt utredningen borde del som ett led i dessaundersökningars arbete las fram ett alternativ som innebär att den centraltanställda personalen minskas med etl visst procenttal. Denna tankefinner utskottet väl värd atl pröva. Vad som här anförts med anledning avpropositionen och motionen 2465, yrkandet 5, om värdet, behovet ochinriktningen av verksundersökningarna är enligt utskottet av sådan vikt atlriksdagen bör ge regeringen detta till kanna. delsansett all utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffande uttalande om värdet och behovet avverksöversyner med anledning av propositionen i denna del och motionen1978/79:2465 p. 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, 2. avAnders och (båda m) vilka rfefe ansett att den del av utskottets yttrande pås. 13 som börjar med orden "Arten och omfattningen" och slutar medorden "avstyrks således" bort ha följande lydelse: Mångamyndigheter bedriver en omfattande regleringsverksamhet som riktar sig både molkommuner och enskilda. Denna verksamhet har ofta betydande ekonomiska och andrakonsekvenser för dem som berörs av regleringarna. råder del oftaoklarhet om den rättsliga innebörden av dessa regleringar. Enligt utskottet ärdet därför angeläget atl frågan om myndigheternas regleringsverksamhet blirföremål för utredning. Som framhålls i motionen 2458 bör i första handinitiativ tas till undersökningar av pilotkaraklär av några speciellamyndigheters regleringsverksamhet. Studierna bör syfta till alt belysa arten av dessa myndigheters KU1978/79:35 25 regleringsverksamhet och pröva om regleringarna verkligensvarar mot den huvudsakligen verkställande uppgift som myndigheter skall ha.Redan i detta sammanhang bör också prövas om inte regleringsambitionerna kanminskas. Dessa undersökningar kan sedan ge underiag för en mer omfattandegenomgång av myndigheters regleringsverksamhet över huvud taget. Vad utskottetnu anfört bör med bifall till motionen 2458, p. 1, ges regeringen till känna. dels ansett att utskottets hemställan under 5 bort haföljande lydelse: 5. beträffande utredning ommyndigheters regleringsverksamhet med bifall lill motionen 1978/79:2458 p. 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 3. av och (båda m) vilka dels ansett alt den del avutskottets yttrande på s. 18 som börjar med orden "Ett likartatmotionsyrkande" och slutar med orden "Denna avstyrksföljaktligen" bort ha följande lydelse: Dagens komplicerade samhälle har fört med sig ett ökatbehov av författningsreglering. Delta har fått den negativa konsekvensen att denenskilda människan men också myndigheterna omöjligen kan överblicka och följaalla påbud. Enligt utskottets mening finns det tecken på att mängden av förbudoch föreskrifter leder till en minskad respekt för samhällets normgiv-ning. Det finns nu enligt utskottets mening ett starkt behov avkraftfulla insatser för all komma till rätta med ifrågavarande problem.Utskottet anser alt någon verklig effekt av sådana insatser endast kan uppnåsom man gör en systematisk genomgång av rättsområde efter rättsområde. Somframhålls i motionen 1108, lill vilken motionen 1086 hänvisar, är en sådangenomgång nödvändig för all öka rättssäkerheten och minska krånglet. Utskottettillstyrker således bifall lill motionen 1086. dels ansett att utskottetshemställan under 11 bort ha följande lydelse: 11. beträffande översyn avgällande författningar med bifall till motionen 1978/79:1086 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, 4. av och (båda m) vilka delsansen att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 19 med orden "Utskottet vill" och slutar pås. 20 med orden "i denna del" bort ha följande lydelse: lade besvärssakkunniga fram ett förslag till lagom förvaltningsförfarande (SOU 1964:27). Lagförslaget innehöll 155 paragraferom förvaltningsärendens handläggning i första instans och besvärsinstans såvälhos KU 1978/79:35 26 förvaltningsmyndighetersom hos förvaltningsdomstolar. 1 princip skulle bestämmelserna tillämpas ivarje förvaltningsärende, som rörde någon enskild, s. k. administrativtpartsärende, även om ärendet angick sådant som inköp, försäljning,fastighetsförvaltning eller annat mera privairätlsligl betonat och även omärendet inte avgjordes genom etl beslut med rättslig verkan eller varbagatellarlat. Meningen var vidare alt lagen skulle gälla inte barastatsförvaltningen utan också kommunalförvaltningen, inklusive desssjälvstyrelseärenden. Besvärssakkunnigasförslag ledde inte till den av utredningen eftersträvade lagen omförvaltningsförfarande. I stället kom det atl utformas en särskild lag förförvallningsprocessen. Denna lag ger en förhållandevis tillfredsställandereglering av förfarandet inför förvaltningsdomstolar. För förfarandet införförvaltningsmyndigheter utformades en särskild lag, förvaltningslagen. Dennager i 20 paragrafer en mycket översiktlig reglering av förfarandet införförvaltningsmyndigheter. Förvaltningslagenhar nu varit i kraft . Många betydelsefulla erfarenheter avtillämpningen har vunnits. Regeringen har ansett tiden vara mogen fören översynav lagen och har också kallat en särskild utredning som givits i uppdrag atlgöra en sådan översyn. Utredningens direktiv är dock förhållandevis snäva. Enligtutskoltels mening har erfarenheter under de gångna sex åren visat att man ånyobör överväga atl ge förvaltningsförfarandel den omfattande reglering sombesvärssakkunniga föreslog. Enligtutskoltels mening är del uppenbart, att regleringen av förfarandet införförvaltningsmyndigheter får allt större betydelse genom del ständigt vidgadeutryiTimet för offentlig maktutövning. I allt högre grad blir medborgarna isin vardag beroende av beslut som fattas av myndigheter. Rättssäkerhetsskälentalar därför med allt större kraft för en omsorgsfull reglering avmyndigheternas maktutövning. Iprocesser inför vanliga domstolar är det en självklarhet alt de parter varsintresse slår mol varandra har lika rätt och skyldigheter. Av någon anledninghävdas inte denna princip i förvaltningsförfarandet. Den myndighet somsamtidigt uppbär partsintresse och sliter tvisten mellan delta partsintresseoch motstående enskilt intresse förbehåller sig helt andra rättigheter än vadsom tillförsäkras enskilda parter. Mest uppenbart blir detla i fråga om olikatidsgränser. Den enskilde åläggs att inom mycket snäva tidsramar inlämnahandlingar och avge synpunkter på remissyttranden. kan myndighetenta mycket god tid på sig för den egna handläggningen. Denvidgade översynen av förvaltningslagen som utskottet vill förorda bör främstsikta till alt likställa förutsättningarna för de olika partsintressena iförvaltningsförfarandel. De krav myndigheterna ställer på den enskildemedborgaren bör också denne kunna ställa på myndigheterna. Enligt utskottetsmening bör bifalla yrkandet i punkt 2 i motion 2458. KU 1978/79:35 27 dels ansett att uiskoUets hemställan under 14 bortha följande lydelse: 14. beträffande utredning om ändringar av förvaltningslagenmed bifall lill motionen 1978/79:2458 p. 2 som sin mening ger regeringen lillkänna vad utskottet anfört. 1. avAnders och (båda m) En effektiv kamp moi byråkratin förutsätter atl debakomliggande byråkraiiframkallande faktorerna angrips. Inte sällan kommersådana åtgärder atl leda lill ideologiska konfiikler. En del av dagensbyråkrati beror på all många beslutsfunktioner, som kunnat ligga kvar hosenskilda medborgare, överiåliis åt myndigheter och kollektiv. Proposilionenrörande åtgärder mot krångel och onödig byråkrati m. m. inskränker sig lill allföreslå åtgärder mol del existerande krånglet. Vi menar för vår del alt sådanai och för sig angelägna åtgärder är uppenbart otillräckliga. En engångsin.satssom pä detta sätt enbart tar sikte på symptomen riskerar all snabbt bliverkningslös. Så länge de grundläggande faktorerna bakom tillkomsten av krångeloch byråkrati lämnas ulan åtgärd kommer nytt krångel snart mer än väl atl fylladel utrymme förökad frihet för den enskilde som måhända kan skapas genom deåtgärder som nu föreslås fatta beslut om. Exempel pä detla saknasinte från senare år. Enligtvår mening är del att beklaga alt avbyråkratiseringsarbelet i detta skedekommit alt i så hög grad inriktas på små, för enskilda i och för sig intebetydelselösa, men för helheten ändå begränsade åtgärder. 2. avKari , , , och (alla c) På s. 7 i utskotisbetänkandei heter del:"Enligt utskottets mening talar således starka skäl för en ökaddecentralisering inom den offentliga förvaltningen, varvid dock måste beaktasvikten av en enhetlig rättstillämpning och en likvärdig samhällsservice,"Detta får inte tolkas så som om det fanns någon inbyggd motsättning mellankravet på decentralisering och kravet på rättssäkerhet. Enligt vår mening geren decentraliserad besluLsordning vanligen bältre garantier för den enskildesrättssäkerhet än en centraliserad. Den mera direkta kännedomen om lokalaomständigheter hos beslulfallarna och de ökade möjligheierna för den enskildeatl framföra synpunkter och bevaka sin rätt är faktorer som verkar i dennariktning.