bet · G201UbU44 · 1978-12-31 00:00:00 — De särskilda behörighetskraven bör liksom regler för urvalmellan sökande till forskarutbildning fastställas av berörd fakultetsnämnd. De nya behörighetsreglerna kan inte genomföras utan vissaförberedelser vid bl. a, berörda högskolemyndigheter. Också ur de studerandessynvinkel är del angeläget att förändringar i behörighetsreglerna inte genomförsalltför snabbt. Det är rimligt att de nya reglerna för behörighet tillforskarutbildning börjar tillämpas . Skillnaden mellan allmän och särskild behörighet tillforskarutbildning kommer i många fall att vara stor. FUN har föreslagit attsärskilda "överbryggande" kurser skall komma till stånd för att göraövergång till forskarutbildning till en realistisk möjlighet för dem som harallmän men inte särskild behörighet. Det utbildningsbehov det här är fråga omkommer att bli ytterst mångskiftande. För vissa grupper av studerande kan detvara lämpligt att man anordnar särskilda kurser som leder till behörighet förforskarutbildning inom ett visst ämne. UHÄ kommer att få i uppdrag attanalysera frågan om för vilka grupper det kan finnas klart definieradeutbildningsbehov av detta slag som är av en sådan storleksordning att de börmötas genom att särskilda kurser anordnas. Medel bör anvisas för utveckling ochförsöksvis drift-av sådana kurser. bör emellertid detta slag av kurseringå i högskolans normala utbud av utbildning och medel härför räknas inom dereguljära anslagen. Berörda myndigheter kommer att få i uppdrag att utredainom vilka områden ctappavgångar inom forskarutbildningen skulle vara lämpligasamt utarbeta förslag till sådana etappavgångar. Frågan om särskilda examensbenämningarbör knytas till sådana etapputbildningar bör prövas i detta sammanhang. i forskarutbildningen bör utvecklas isyfte att underlätta deltidsstudier. FUN föreslår att forskarutbildning formellt och reelltskall ges ökat meritvärde. Det kan finnas anledning att förutsättningslöstpröva om det med hänsyn till såväl värdet av genomgången forskarutbildning förtjänsten och verksamheten i fråga som stimulanseffekten på rekryteringen tillforskarutbildning kan vara berättigat att för vissa typer av statliga ochkommunala tjänster kräva forskarutbildning eller ge sådan utbildning särskiltmeritvärde. Denna prövning måste dock beakta de allmänna strävandena inomyrkeslivet att inte ställa upp högre krav för en befattning än arbetetmotiverar. Dessa frågor är angelägna framför allt för arbetsmarknadens parter. UbU1978/79:44 48 Utskottet delar föredragande statsrådetsuppfattning att rekryteringen till forskarutbildning bör breddas och instämmeri att åtgärder i detta syfte måste vidtas. Utskottet vill därtill stryka undervikten av att åtgärder vidtas för att de som rekryteras till forskarutbildningockså fullföljer denna och det inom rimlig tid. Åtgärder med dessa syften kant. ex. gälla finansieringen av studierna. Utskottet förutsätter att frågor omrekryteringen till forskarutbildning och fullföljandet av sådan utbildningägnas stor uppmärksamhet i det fortsatta arbetet med FoU-pIaneringen. Viktigafrågor i detta sammanhang bereds f n. inom lärartjänstutredningen. En fråga som har betydelse för deforskarstuderandes möjlighet alt fullfölja sina studier är tillgången påhandledare. 1 motionen 1978/79: 2230 (yrkandet 6) anförs alt missförhållandenråder vid vissa institutioner där för många studerande antagits i förhållandetill handledarresuserna. Motionärerna anser att tillfälliga förstärkningar vidsådana institutioner bör prövas. Det bör enligt motionen ankomma på UHÄ attundersöka behovet av ytteriigare resurser för att komma till rätta med dessaförhållanden. Utskottet finner det angeläget all frågan om eventuellobalans mellan tillgång och efterfrågan på handledning för forskarstuderandeblir belyst. Utskottet finner emellertid att det ankommer på berördamyndigheter att föreslå de resursförstärkningar som de anser erforderliga.Motionen 1978/ 79: 2230 yrkandet 6 i denna del bör därför inte föranleda någonriksdagens åtgärd. För att vidga rekryteringen tillforskamtbildningen föreslår föredragande statsrådet att reglerna för behörighetskall ändras och avse dels allmän behörighet, dels särskild behörighet. De nyareglerna skall tillämpas fr. o.m. Kravet för allmän behörighet skall vara studiermotsvarande 80 poäng på allmän, lokal eller individuell utbildningslinje. Ävenkortare variant av allmän utbildningslinje kan ge allmän behörighet. Allmänbehörighet genom enstaka kurser bör grundas på krav på viss bredd i dengrundläggande utbildningen och på fördjupning inom området förforskarutbildningen. Den allmänna behörigheten skall ge behörighet tillforskarutbildning inom samtliga fakulteter oberoende av området för denbehörighetsgivande grundutbildningen. Den allmänna behörigheten skall kompletteras med särskildabehörighetskrav för varje ämnesområde. De särskilda behörighetskraven skallutformas så all kvalitet i forskarutbildningen garanteras. Formalism skallundvikas vid preciseringen av de särskilda behörighetskraven. Det viktigastemåste vara, framhåller föredragande statsrådet, att ställa krav påförkunskapernas innehåll och inte på viss formell dokumentation av kunskaperna.Givetvis bör endast nödvändiga förkunskaper krävas. Vidare skall vid utformingenav de särskilda behörighetskraven beaktas sådana kunskaper och erfarenheter somkan underlätta för kvinnor och andra underrepresenterade grupper att fåtillträde till forskarutbildning. UbU1978/79:44 49 Föredragande statsrådet konstateraratt skillnaden mellan allmän och särskild behörighet i många fall kommer attvara stor. Behovet av kompletterande utbildning för att nå särskild behörighetkommer i många fall att kunna tillgodoses genom utbudet av enstaka kurser ellergenom att studerande bereds möjlighet att gå igenom en del av enutbildningslinje. För vissa grupper kommer det emellertid att behövas särskildakurser, av FUN kallade "överbryggande" kurser, UHÄ avses få i uppdragatt utreda behovet av sådana särskilda kurser. För utveckling och försöksvisdrift av sådana kurser beräknas särskilda medel. bör enligt motionen 1978/79: 2234 (yrkandet 9)avslå regeringens förslag om allmän behörighet. Motionärerna anser attskillnaden mellan allmän och särskild behörighet kommer att bli stor och attbehovet av "överbryggande" kurser också blir stort. Det är därförmissledande och meningslöst att definiera en allmän behörighet. Rekryteringen till forskarutbildningen skall enligtmotionen 1978/ 79: 2233 (yrkandet 7) breddas, 1 detta syfte bör kraftfullaåtgärder vidtas för att förbättra undervisningen. Motionärerna pekar på vad deanser som missförhållanden inom den grundläggande utbildningen och framhålleratt dessa måste rättas till. Vidare anför de att för behörighet till forskarutbildningskall krävas studier om minst 120 poäng med tre terminers heltidsstudier(motsvarande 60 poäng) i det ämne eller den sektor som forskarstudiernahuvudsakligen berör, dvs, i huvudsak motsvarande nu gällande behörighetskrav.Om studier motsvarande 60 poäng i samma ämne inte ingår i en linje bör enligtmotionen påbyggnadslinje inrättas. Utskottet anser det riktigt att införa en regel om allmänbehörighet till forskarutbildning på det sätt som föreslagits i propositionen.Därigenom öppnas forskarutbildningen för gmpper som saknat möjlighetatt fortsätta sina studier efter grundutbildningen. Detta gäller bl, a. mångasom genomgått utbildningar som förts till högskolan genom högskolereformen.Dessa grupper skulle utestängas från möjligheten att få forskarutbildning om denuvarande reglerna bibehölls eller regler liknande dessa infördes. Riksdagenbör därför avslå motionen 1978/79: 2233 yrkandet 7 i denna del. Utskottetansluter sig alltså till regeringens förslag och föreslår att medavslag på motionen 1978/79:2234 yrkandet 9 godkänner de riktlinjer för allmänbehörighet till forskarutbildning som förordas i propositionen 1978/79: 119,bör även godkänna de riktlinjer som förordas i propositionen omsärskild behörighet till forskarstudier. Det är viktigt att underlätta förblivande forskarstuderande att uppnå de särskilda behörighetskrav som kommeratt uppställas. Utskottet tillstyrker därför förslaget om utveckling ochförsöksvis drift av "överbryggande" kurser. Till medelsanvisningenåterkommer utskottet i det senare avsnittet Vissa medelsanvisningar. Utskottet noterar i dettasammanhang att föredragande statsrådet fram-4 1978/79. UbU1978/79:44 50 håller värdet av att individuella linjer inrättas förstuderande som siktar till forskarstudier i ämnen som normalt inte ingår iallmänna utbildningslinjer. Statsrådet framhåller även att enstaka kurser istörre utsträckning bör bygga på varandra för att underlätta ämnesfördjupning.Likaså utgår statsrådet från att UHÄ noga prövai- möjligheterna att i ökadutsträckning inrymma fördjupningsstudier i de allmänna linjerna. Det är enligtutskottets mening bl, a, genom sådana åtgärder som rekryteringen tillforskarutbildningen kan underlättas. Däremot kan utskottet inte tillstyrka attsärskilda päbyggnadslinjer skall inrättas för att nå den ämnesfördjupning somkrävs för särskild behörighet till forskarutbildning. bör såledesavslå motionen 1978/79:2233 yrkandet 7 i denna del. Till frågan om påbyggnadslinjeråterkommer utskottet i det följande avsnittet av detta betänkande. Då det gäller kravet i motionen 1978/79: 2233 påkraftfulla åtgärder för att förbättra den grundläggande högskoleutbildningenvill utskottet erinra om den genomförda högskolereformen och detomfattande arbete med att utvärdera denna som pågår, Utskottetvill också erinra om strävandena att öka samspelet mellan den grundläggande högskoleutbildningenoch forskarutbildningen, vilket kommer att medföra åtgärder även inom dengrundläggande högskoleutbildningen. Med hänvisning till det anförda föreslårutskottet att avslår motionen 1978/ 79: 2233 yrkandet 7 i denna del, I syfte bl. a. att rekrytera nyagrupper till forskarutbildning föreslår föredragande statsrådet att ett systemmed etappavgångar ur forskarutbildningen skall utvecklas. Dessa etappavgångarmåste utformas så att de passar både forskarutbildningen och arbetsmarknaden.De måste således dels utgöra naturliga, avslutade moment inomforskarutbildningen, dels ge en utbildning som svarar mot ettarbetsmarknadsbehov. Berörda myndigheter skall få i uppdrag att utreda inomvilka områden etappavgångar är lämpliga och även att utarbeta förslag tillsådana, 1 sammanhanget skall också prövas om särskilda examensbenämningar skallknytas till dessa etappavgångar. Utskottet tillstyrker vad föredragande statsrådet förordatom etappavgångar. skall enligt motionen1978/79: 2232 (yrkandet 3) hos regeringen begära utredning och förslag ominrättandet av en mellanexamen inom forskarutbildningen. En sådan examensnivåskulle svara mot ett och ett halvt till fördjupningsstudier inom ett ämnesområdeoch inte primärt betraktas som ett steg mot doktorsexamen. En mellanexamenskulle enligt motionärernas mening fylla behoven av återkommande utbildning påen högre nivå för t. ex, personer i yrkeslivet. Utskottet anser att motionen till största delen blirtillgodosedd genom de i propositionen föreslagna etappavgångarna inomforskarutbildningen. UbU1978/79:44 51 vilka både skall vara naturliga avslutade moment inomforskarutbildningen och svara mot ett arbetsmarknadsbehov. Ävenpåbyggnadsutbildningarna vilka bygger på genomgången utbildningslinje, omfattarminst 20 poäng och inte är forskarutbildning, kan i vissa fall svara mot debehov av återkommande utbildning som tas upp i motionen. Utskottet har inte underlag för att kunna avgöra om det vid sidan av etappavgångar ochpåbyggnadsutbildningar behövs en sådan särskild forskarutbildning sommotionärerna avser, dvs, en utbildning som helt avslutas på mellannivå och inteär avsedd att fullföljas till doktorsnivå och enbart ärarbetsmark-nadsanpassad. Utskottet kan därför inte biträda motionen1978/79:2232 yrkandet 3 utan föreslår att avslår detsamma. Enligt föredragande statsrådet kandet finnas anledning att förutsättningslöst pröva om det kan vara berättigatatt för vissa typer av statliga och kommunala tjänster kräva forskarutbildningeller ge sådan utbildning särskilt meritvärde, detta med hänsyn till delsvärdet för tjänsten och verksamheten i fråga av genomgången forskarutbildning,dels stimulanseffekten på rekryteringen till forskarutbildning. Prövningenskall emellertid ske med utgångspunkt i de allmänna strävandena inom yrkeslivetatt inte ställa upp högre krav för en befattning än arbetet motiverar. Enligtföredragande statsrådets mening är dessa frågor en angelägenhet framför alltför arbetsmarknadens parter. Forskarutbildningens meritvärde behandlas i fleramotioner. Enligt motionerna 1978/79: 1625 och 1978/79:2234 (yrkandena 5, 6 och7) skall hos regeringen begära förslag i ill åtgärder som höjerforskarutbildningens meritvärde, bl. a, krävs lagändringar för attvetenskaplig kompetens skall kunna krävas för vissa tjänster. Motionärernaanser att bör uttala att gymnasielektorat skall tillsättas med vetenskapligtmeriterade personer. bör enligt motionen 1978/79: 2232 (yrkandet 8)ge regeringen till känna att betydelsen av vetenskapliga erfarenheter skallbeaktas i personalrekryteringssammanhang. Författningsändringar yrkas också i motionen 1978/79:2215i syfte att ge forskningsmeriter "tillbörligt värde" vid sökande avtjänster hos stat och kommun. Enligt motionärens mening bör därigenom verksammaforskare kunna lämna den direkta forskarkarriären och övergå till andrauppgifter, där forskarutbildade och forskningsmeriterade personer kan göra eninsats. Frågan om att utnyttja vissa forskare för andra uppgifter än de fördem traditionella tas även upp i motionen 1978/79:733. Motionären anför bl. a.att det behövs åtgärder som stimulerar rekrytering av naturvetare och teknikertill andra områden än sådana de vanligen går till. Dessutom behövs åtgärder föratt öka utrymmet för naturvetenskaplig och teknisk utbildning på alla nivåer. Utskottetdelar föredragande statsrådets uppfattning att frågan om fors- UbU1978/79:44 52 karutbildningens meritvärde bör ses mot bakgrunden avsåväl det sakliga värdet av sådan utbildning som den stimulanseffekt pårekryteringen som behörighetsbestämmelser och meritvärderingspraxis kan ha. Detkan således vara motiverat att såsom framhålls i propositionen pröva omforskarutbildning bör krävas för flera statliga och kommunala tjänster än nueller ge särskilt meritvärde. Detta kan exempelvis gälla tjänster inom skolan ochpå arkiv-, musei- och biblioteksområdet samt inom planerings- och utredningsverksamhet.Utskottet vill erinra om att det ankommer på regeringen eller myndighet somregeringen utser att meddela föreskrifter om behörighet eller meritvärderingvid tillsättning av statlig och i vissa fall även . Det finnsvidare skäl erinra om att det för vissa lärartjänster vid gymnasieskolan(lektorstjänster) enligt skolförordningen krävs filosofie doktorsexamen inomämnesområde som motsvarar ett av tjänstens ämnen. Motionsyrkandena i dennafråga är således redan tillgodosedda genom de regler som gäller . Vid en prövning av forskarutbildningens meritvärde bör mandock i enlighet med föredragande statsrådets mening beakta de allmänna strävandenaatt inte uppställa högre krav för en befattning än vad arbetsuppgifternakräver. Utskottet instämmer vidare i påpekandet att dessa frågor är angelägnaför arbetsmarknadens parter. Även anställningsvillkoren i övrigt är väsentligaför att stimulera intresset för forskarutbildning som yrkesförberedelse iallmänhet. Utskottet anser att med anledning av motionerna1978/79:1625, 1978/79:2215 yrkandet 6 i denna del, 1978/ 79: 2232 yrkandet 8och 1978/79: 2234 yrkandena 5, 6 och 7 som sin mening bör ge regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Utskottet delar den i motionerna 1978/79:733 och1978/79:2215 framfördaåsikten att det vore av värde för arbetslivet omforskarutbildade både generellt sett och inom särskilda ämnesområdenrekryterades till sådana sektorer dit de vanligen inte kommer. mening torde det dock vara svårt att ställa upp regler för en sådani dag ovanlig rekrytering. Mot den bakgrunden och med hänvisning till vad somovan anförts om meritvärdering m, m, för den offentliga sektorn och till attdessa frågor på den privata sektorn främst berör arbetsmarknadens parter kanutskottet inte tillstyrka motionerna 1978/79:733 i denna del eller 1978/79:2215yrkandet 6 i denna del. Utskottet vill i sammanhanget erinra om den försöksverksamhetsom bedriver med att låta forskare inom högskolan verka entid inom bl. a. näringsliv och offentlig förvaltning. Yrkandet i motionen 1978/79:733 omökade utrymmesramar för naturvetenskaplig och teknisk utbildning på alla nivåerär enligt utskottets mening tillgodosett genom de, så långt detstatsfinansiella läget medgett det, ökade anslagen till dessa ändamål inomhögskoleområdet som anvisat under en följd av år. Denna del avmotionen 1978/79:733 bör således avslås av . I vad gällernaturvetenskaplig och teknisk utbildning på lägre nivåer hänvisar utskottettill sitt betänkande 1978/79:40 om gymnasieskolan. UbU1978/79:44 53 Proposhionen (s, 53-55), Det hartidigt vuxit fram krav på att högskolan skall ge en mer differentierad högreutbildning som är bättre anpassad till verksamhet utanför högskolan. 1 inom några områden utbildning som bygger på grundläggandehögskoleutbildning utan att vara forskarutbildning. Som exempel kan nämnaspsykologutbildning efter grundutbildningen, samhällsekonomiskpåbyggnadsutbildning och specialistutbildning vid teknisk fakultet. Härutöverfinns inom den grundläggande högskoleutbildningen påbyggnadslinjer, vilkabygger på genomgången allmän utbildningslinje eller motsvarande. Högskoleutbildning som bygger på genomgångenutbildningslinje, inte är forskarutbildning och har en omfattning av minst 20poäng bör betecknas som påbyggnadslinje. För dessa linjer bör de nuvarandebestämmelserna i högskoleförordningen gälla. Finansieringen av studierna inom påbyggnadsutbildning börske på samma sätt som normalt för grundutbildningen, dvs. Med hänsyn till påbyggnadslinjernas karaktär framstår detsom naturligt att de planeras i anslutning till den grundläggande utbildningen,vars planerings- och ledningsorgan bl. innehåller företrädare för yrkeslivetoch för allmänna intressen. Det normala bör därför vara att påbyggnadslinjerliksom nu ses som en del av grundläggande högskoleutbildning, 1 enlighet medförslag av UHÄ bör påbyggnadslinjer också kunna vara lokala. De principer för påbyggnadsutbildningarnas inordnande ihögskolans studieorganisation som förordats leder bl. a. till att psykologutbildningenefter grundutbildningen bör bli en påbyggnadslinje och att medel för dennalinje fortsättningsvis bör anvisas under anslaget till Utbildning för administrativa,ekonomiska och sociala yrken. En överföring av medlen för psykologutbildningenefter grundutbildningen till sektorsanslaget ger möjligheter till ensamplanering av denna utbildning och psykologlinjen. Med stöd av detbemyndigande som begärts i årets budgetproposition för /80 börUHÄ göra de omfördelningar av utbildningskapacitet och resurser mellan dessabåda linjer som kan vara påkallade. Medel beräknas för planering av och försöksverksamhet medpåbyggnadsutbildning av det slag som FUN har behandlat. Utskottet tillstyrker de ipropositionen förordade riktlinjerna för påbyggnadslinjer inomhögskoleutbildningen. Detta innebär bl. a. att sädana linjer bör bygga pågenomgången utbildningslinje, att de inte är forskarutbildning och att deomfattar minst 20 poäng. Psykologlinjen, som omfattar 120 poäng, är allmänutbildningslinje inom sektorn för utbildning för administrativa, ekonomiska ochsociala yrken. En ny utbildningsplan för psykologlinjen började gälla fr, o, m, UbU1978/79:44 54 1977, dvs, i samband med ikraftträdandet av beslutet omhögskolereformen. Utbildningen på psykologlinjen skall enligt den nyautbildningsplanen ge "kunskaper och färdigheter som krävs förpsykologiskt inriktad verksamhet". De principer för påbyggnadsutbildningarnas inordnande ihögskolans organisation som förordas i propositionen leder enligtföredragandens mening till att psykologutbildningen efter grundutbildningen,den inrättade s, k, PEG-utbildningen, bör bli en påbyggnadslinje ochatt medel för denna linje fortsättningsvis bör anvisas under anslagetUtbildning för administrativa, ekonomiska och sociala yrken. anför vidare följande. En överföring av medlen förpsykologutbildningen efter grundutbildningen till sektorsanslaget germöjligheter till en samplanering av denna utbildning och psykologlinjen. Jagutgår från att UHÄ med stöd av det bemyndigande jag förordat i åretsbudgetproposition för / 80 gör de omfördelningar avutbildningskapacitet och resurser mellan dessa båda linjer som kan varapåkallade, 1 den under allmänna motionstidenväckta motionen 1978/79:206 framförs förslag om dels en tillfällig ökning avkapaciteten för PEG-utbildning med 500600 platser fördelade på de olikauniversitetsorterna och under förslagsvis , dels att de nuvarandeutbildningarna skall ersättas av en femårig sammanhängande studiegång, Imotionen framhåller motionärerna bl. a. att psykologyrket enligt tidigare kompe-tensprövning och avtalen mellan förbundet ochde offentliga arbetsgivarna varit uppdelat på två nivåer, en lägre medkrav på avlagd grundexamen (3-årig utbildning) och en högre med krav påPEG-utbildning (2-årig), För att man skall få legitimation som psykolog fordrasden sammanlagda utbildningen jämte praktisk tjänstgöring ipsykologarbete. Vidare påpekas i motionen att det enligt från den 1 januari1979 gällande avtal nuniera finns endast en psykologkategori, legitimeradpsykolog. Den tidigare uppdelningen på A-tjänster och B-tjänster är alltsåslopad. Genom regeringens förslag i propositionen 1978/79: 119 harmotionärernas förslag om ökat utrymme för PEG-utbildning blivit delvistillgodosett. Utskottet förutsätter alltså att den i propositionen angivnaomfördelningen kommer till stånd. Utskottet har inhämtat att UHÄ har för avsiktatt tillsätta en arbetsgrupp som skall se över hela psykologutbildningen. Utredningsarbetetbör bedrivas med största möjliga skyndsamhet. Utskottet vill erinra om att , när detännu fanns två slags psykologtjänster på olika nivåer, på förslag av utskottettog avstånd från i motioner framförda yrkanden om en sammanhängande femårig psykologutbildning(UbU 1972: 11, rskr 1972: 102). Med hänsyn till vad som gäller i frågaom legitimation och tjänster för psykologer är det enligt utskottetsuppfattning angeläget att om möjligt redan i 1980 årsbudgetproposition kan få den samlade redovisning som erfordras UbU1978/79:44 55 för en ny bedömning av psykologutbildningens längd.Väsentliga delar för denna bedömning måste vara även principerna omåterkommande utbildning och etappavgångar. Utskottet föreslår att riksdagenmed anledning av motionen 1978/79: 206 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört om en samlad redovisning i fråga om psykologulbildningen. Propositionen (s, 56-59),Studiestöd inom forskarutbildning utgår f n, i form av utbildningsbidrag fördoktorander, stipendiering inom ramen för assistent- och amanuenstjänster samtstudiemedel. Innevarande budgetär finns 1 306 utbildningsbidrag fördoktorander. Utbildningsbidrag ansluter beloppsmässigt till utbildningsbidrageninom arbetsmarknadsutbildningen. Regeringen har uppdragit åt lärartjänstutredningen (U1977: 04) att bl, a, belysa de effekter olika sätt att finansieraforskarutbildningen har när det gäller rekryteringen till utbildningen ochstudiernas bedrivande. Därvid skall jämförelser göras mellan bl, a, denuvarande utbildningsbidragen och de vid remissbehandlingen av FUN föreslagnadoktorandtjänsterna. Utredningen skall föreslå lämplig form förstudiefinansiering. Tills vidare bör det nuvarande systemet medutbildningsbidrag för doktorander bestå men antalet ökas med 75. /80 för dessa nya utbildningsbidrag är med nuvarandebidragsbelopp ca 3,4 milj, kr. Utbildningsbidragen bör även i fortsättningen fördelas avfakultets/sektionsnämnderna mellan doktorander.