bet · G201FiU10 · 1978-12-31 00:00:00 — Det finns inga tecken som tyder på att den svenskaindustrins intresse för utlandsinvesteringar skulle avta utan utvecklingenkommer med all sannolikhet att följa de uppkörda spåren . Motdenna utveckling presenteras inga åtgärder och industrin får även framåt friatyglar att förlägga nettosysselsättningstillskottet utomlands. Justeringarnaav bostadsbidraget och barnbidraget är enligt motionärernas uppfattningotillräckliga. För att kompensera de stora grupper barnfamiljer och lågavlönadesom fått försämrade villkor är det nödvändigt medrealinkomstförstärkningar på detta område. En höjning av barnbidraget för 1979med . per barn och år föreslås. Föratt minska arbetslösheten och höja produktionsnivån inom hemmamarknadsindustrinär det nödvändigt med en drastisk höjning av bostadsbyggandet i . Under70-taIet har detta varit så lågt att det nu finns en reell bostadsbrist påflera platser i landet. Ett igångsättande av minst 75 000 nya bostäder för1979 föreslås. Motionärernamenar att det inte längre går att fortsätta på den nuvarande vägen medsmåjusteringar i det nuvarande skattesystemet. Det krävs en total omorienteringfrån inkomstbeskattning till en högre grad av produktionsbeskattning. De stegenmåste börja tas . Inriktningen måste vara att avföramervärdesbeskattningen och sänka kommunalskatterna. Bolags-, arvs- ochförmögenhetsbeskattningen måste skärpas och en beskattning av produktionsvärdeti den svenska tillverkningsindustrin måste införas. För att komma åt de storaskatte-smitarna krävs en lagstiftning och utökade resurser för att bekämpaskatteflykt och ekonomisk brottslighet. måste åtgärder' vidtasför en hård beskattning av arbetsfria kapitalvinster på mark och fast egendom. Det i propositionenaviserade investeringsstödet kommer inte att inne- FiU 1978/79:10 22 bäranågra märkbara sysselsättningstillskott i , menar motionärerna. Istället för att subventionera den svenska storindustrin är satsningar påoffensiva offentliga investeringar och näringspolitik nödvändiga för att ökasysselsättningen. Offensiva investeringar i den statliga basindustrin som ledertill en ökad vidareförädling av de svenska råvarorna är nödvändiga för attminska arbetslösheten och bygga upp de regioner som är på väg attavindustrialiseras. Motionärerna anser därför att en inriktning avinvesteringspolitiken med en ökad vidareförädling i sikte på ett helt annatsätt kommer att stimulera sysselsättningen inom den svenska industrin än deninvesteringssubvention som propositionen föreslår. I motionen 105 (vpk) konstaterar motionärernainledningsvis att borgerlig ekonomisk politik alltid är kortsiktig. Den harsom sin huvuduppgift att försvara det kapitalistiska hushållningssättet ochutgår alltid från förskönande beskrivningar av detta. När det oplaneradesystemet förorsakar kriser sätts orsakerna till dessa alltid utanför systemetoch när perioder av bättre konjunkturer inträder glömmer den borgerliga politikensanhängare att konjunkturuppgångar är tillfälliga och alltid avlöses av nyakriser. Att en tillfällig dämpning av kristendenserna nu tycks vara föreståendesker relativt oberoende av den ekonomiska politik som förts i landet, hävdarmotionärerna. Dennadämpning av kristendenserna har åtminstone inte avsatt någraimponerande resultat i den ekonomiska utvecklingen och i folkflertaletslevnadsförhållanden, anförs det i motionen. Minskningen av antalet arbetslösaöverträffas av ökningen av antalet personer i olika ams-och amu-verksamheter.Den väntade investeringsuppgången i industrin inom landet innebär attindustriinvesteringarna beräknas till av vadde var 1975 och att de inte kommer upp nivå. Utlandsupplåningenfortsätter på en mycket hög nivå. fortsätter de senaste årensdramatiska ökning av underskottet i statsbudgeten. Inte heller finns tecken somtyder på att de senaste årens s. k. krisbranscher nu skulle ha fått särskiltmycket bättre framtidsutsikter. Nedläggningspolitiken gentemot varvsnäringen,stora delar av teko-branschen och stålindustrin skall inte brytas medhänvisning till regeringens tal om "uppsving". Antalet varsel omuppsägningar låg så sent som fullt i nivå med siffranför tredje kvartalet 1977, vilket innebär att 3 gånger så många varslades undertredje kvartalet som . Regeringensekonomiska politik i denna situation innebär, enligt motionärerna, enfortsättning av aningslösheten gentemot de långsiktiga problemen ochmotsättningarna i den kapitalistiska ekonomin. Regeringen säger sig viljaåstadkomma en viss "stimulans" av den privata konsumtionen menåstadkommer detta genom att kraftigt försvaga sta- FiU 1978/79:10 23 Regeringens konsumtionsstimulans är dessutom fördelningspolitisktfrämst till höginkomsttagarnas fördel. Det är ju inte bara en fråga om att"stimulera" den privata konsumtionen, det är ju också en fråga omvilkas konsumtion som skall stimuleras. Det gäller att höja konsumtionen fördem som drabbats av standardsänkningar. Imotionen yrkas mot den anförda bakgrunden avslag på vad regeringen ipropositionen anfört om inriktningen av den ekonomiska politiken. Motionärernahänvisar till de motioner om sysselsättningspolitiken resp. om åtgärder förhöjd levnadsstandard för de arbetande som man väckte vid höstriksdagens början.I dessa krävs bl. a. åtgärder för att skapa 100 000 nya arbeten under denärmaste 12 månaderna genom ökat bostadsbyggande, ytterligare barnstuge- ochfritidshemsplatser, ökade insatser inom vården, förbättrad kollektivtrafik m.m. Vidare krävs prisstopp , lag om hyresstopp, slopande avmervärdeskatten på nödvändighetsvaror m. m. När det gäller barnbidragensstorlek föreslår motionärerna en ökning till . per barn och år från den1 , vilket utgör av nu gällande basbelopp. Studiebidragenföreslås höjda till . I skattepolitiken föreslås en extraskattereduktion om . för inkomster , dvs.för den stora löntagargruppen. Skattereduktionen avtrappas därefter och upphörvid ca . i taxerad inkomst. Motionärerna föreslår också attkommunalskatt . skall återbetalas till de skattskyldiga och attstaten svarar för denna kostnad. Regeringens förslag beträffandeinvesteringsavdrag och investeringsbidrag av olika slag till förmån för deprivatkapitalistiska företagen vill motionärerna avslå. I motionen 116 (s) framhålls beträffande deninternationella konjunkturutvecklingen att denna i ett väsentligt avseendeblivit mera balanserad . De tidigare stora underskotten i fleraviktiga länders bytesbalanser har blivit markant mindre liksom OECD-områdetssamlade underskott. Ett betydande undantag från denna bild utgör , vilkettorde leda till att tillväxten där blir låg till följd av enstramare ekonomisk politik. Detta kan enligt motionärerna komma att motvägas aven mera expansiv utveckling inom i första hand de västeuropeiska delarna avOECD. Motionärerna anser dock att vissa tvivel kan hysas beträffande denvästtyska utvecklingen. Konjunkturtendenserna inom OECD-området kan alltsåenligt motionärerna komma att gå åt olika håll och området i sinhelhet komma att uppvisa en fortsatt långsam utveckling. De internationellaekonomiska perspektiven är således enligt motionärerna fortsatt osäkra. Motionärerna framhåller att enligt nu föreliggande,preliminära beräkningar över den svenska utvecklingen harproduktionen FiU 1978/79:10 24 utvecklatsig något mera positivt än vad som bedömdes sannolikt , främst till följdav en. snabbare exportuppgång än beräknat. Den inhemska efterfrågan haremellertid utvecklats mycket svagt, anför motionärerna. Den privatakonsumtionen har minskat med och de samlade investeringarna harsjunkit för andra året i följd, främst till följd av en fortsatt kraftignedgång av näringslivets investeringar. Densvaga inhemska efterfrågan har enligt motionärerna under loppet av året letttill en kraftigt ökad arbetslöshet. Särskilt ungdomarna har drabbats hårt. Dennedgång i den öppna arbetslösheten som kunde registreras under oktober månadförklaras enhgt motionärerna av en Uka stor uppgång av dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna, varför det underliggandearbetsmarknadsläget är utomordentligt svagt. Motionärernahänvisar till de förslag man framlagt i motionen 2, som väcktes vid riksmötetsöppnande. Förslagen var utarbetade med sikte på att snabbt komma iverkställighet för att kunna påverka utvecklingen ochvintern. Enligt motionärerna har emellertid den borgerligariksdagsniajoriteten genom förhalning i utskotten gjort en saklig behandling avstora delar av förslagen omöjlig, varigenom dyrbar tid gått till spillo. Motionärernaanser att förslagen i motionen 2 fortfarande i allt väsentligt äger giltighet.Den utveckling som avtecknar sig kräver enligt motionärerna att denekonomiska politiken ges en mera expansiv inriktning såväl på konsumtions- sominvesteringsområdet. Med hänvisning till vad man anfört i fråga om deninternationella utvecklingen anser motionärerna att det finns en risk för attexportuppgången inte blir så kraftig som regeringen bedömt den bli. Även bostadsinvesteringarnaförefaller enligt motionärerna att utvecklas svagare än vad regeringen antagit.Om man inte i detta läge förstärker den inhemska efterfrågan finns det risk föratt vi får en totalt sett för låg expansion för att med kraft föra ner denalltför höga arbetslösheten. . Vidare riskerar man att for framtiden nödvändigindustriell kapacitet slås ut. Storlekenpå den nödvändiga stimulansen måste avgöras mot bakgrunden av dels behovet aven förstärkning av den inhemska efterfrågan, dels hänsynstagandet till denutrikes balansen och riskerna för att en alltför omfattande stimulans kan drivafram en överhettning i vår ekonomi. Läget på arbetsmarknaden talar enligtmotionärerna entydigt till förmån för en ganska betydande stimulans avefterfrågan. Det väntade ökade underskottet i bytesbalansen pekarenligt motionärernas mening på att denna stimulans till en betydande del måsteinnehålla åtgärder som förstärker landets produktionsförmåga ochinternationella konkurrenskraft. Enligtmotionärerna kan en stimulanspolitik komma att bidra till att inflationen hålls tillbaka, eftersom den vikande konsumtionsutveck- FiU 1978/79:10 25 lingenunder 1978 dragit upp kostnadsnivån inom detaljhandeln. En stimulans avefterfrågan kan skapa en gynnsam produktivitetsutveckling genom att enbetydande, nu outnyttjad produktionskapacitet inom såväl den tillverkandeindustrin som inom distributionsleden tas i anspråk. Härigenom skulleprisstegringstendenserna kunna dämpas. Som ett ytterligare argument för enkonsumtionsstimulans anför motionärerna att de svenska låg- ochmedelinkomsttagarhushållen fått vidkännas kraftiga minskningar av sinlevnadsstandard saih-tidigt som den tidigare regeringenvidtog flera åtgärder som förstärkte företagens och kapitalägarnas inkomst- ochvinstsituation. Denna fördelningspolitik kan enligt motionärerna, i takt medatt vinstläget nu förbättras, skapa långtgående kompensationskrav som utgör enallvarlig fara för den framtida stabiliseringen av vårt pris- och kostnadsläge. Motionärernaföreslår att följande åtgärder genomförs Ett kraftigt förstärkt stödtill industrins investeringar och utvecklingsarbete. En ansvarsfull energipolitik. Ett förstärkt stöd tillnyproduktion av bostäder. En kraftig förbättringav bostadsbidragen. En höjning av det allmänna barnbidraget med 500kr. och en däremot svarande höjning av studiebidraget och det förlängdabarnbidraget. En tioprocentig sänkningav kommunalskatterna. De föreslagna åtgärderna på investeringsområdetöverensstämmer med de som framfördes i motionen 2 om åtgärder för att förbättrasysselsättningen. Dei motionen 2 föreslagna åtgärderna om extra barnbidrag och studiebidrag månad och en sänkning av priset på baslivsmedel per iår kan nu inte genomföras. Detta förhållande har påverkat de förslag tillkonsumtionsstimulanser som framläggs i motionen 116. Motionärerna vidhållersitt tidigare förslag att bostadsbidragen bör höjas från den 1 januari 1979.Det bör ske intill en ram av 300 milj. kr. och med den utformningsom civilutskottet förordat vid sin behandling av motionen 2. I stället föratt föreslå ett extra barnbidrag föreslår motionärerna nu att barnbidragenräknas upp permanent med . och barn fr. o. m. den 1 januari 1979.På motsvarande sätt föreslås studiebidraget och det förlängda barnbidragethöjas med . Motionärernaföreslår vidare en skatteomläggning som för det stora flertalet skattebetalareinnebär att man erhåller rätt att från slutskatten FiU 1978/79:10 26 draav av den påförda kommunalskatten. Avdraget skall få uppgå till lägst 560kr. föreslås att det nu utgående avdraget pä 400kr. från slutskatten tas bort. Vidare föreslås en mindre justering avmarginalskatterna i intervallet . i beskattningsbar inkomst.Motionärerna har därvid utgått från att indexregleringen av skatteskalornainte genomförs. Denföreslagna skatteomläggningen innebär enligt motionärerna ett inkomstbortfallsom för helår räknat uppgår till ca . Tillsammans med denföreslagna förbättringen av de allmänna barnbidragen och studiebidragen m. m.kommer detta att innebära en kostnad som ligger något över den ram förkonsumtionsstimulans som ligger i folkpartiregeringens förslag. Motionärernaföreslår därför en förstärkning av statsinkomsterna genom en viss skärpning avförmögenhetsskatten. Motionärernafinner det inte möjligt att nu göra någon samlad bedömning av destatsfinansiella perspektiven, men vill ändå rikta uppmärksamheten på denoroande utveckling som statsfinanserna undergått . Den kraftigaförsvagningen av budgetpolitiken har, framhåller motionärerna, medfört enutomordentligt stark likviditetsökning i den svenska ekonomin, vilket i enuppåtgående konjunktur kan ställa kreditpoUtiken inför näst intill omöjligauppgifter. På måste därför enligt motionärerna budgetunderskottetkraftigt nedbringas. Tabell 1 Försörjningsbalans 1978 och 1979 -13,3 -12,6 -0,1 Anm.Lagerinvesteringarnas och tjänstenettots förändring är beräknade i pro cent avföregående års bruttonationalprodukt. FiU 1978/79:10 27 Den ekonomiska utvecklingen i industriländerna harunder sommaren och hösten blivit den som allmänt förutsades . Dåbedömdes en ekonomisk tillväxt för hela OECD-området om 3 1/2 å som sannolik,förutsatt att vissa stimulansåtgärder sattes in i länder som hade bytesbalansmässigtutrymme härför. För del skulle tillväxten bli 2 1/2 å . Debedömningar som förehgger av utfallet för ligger inom dessa ramar. För1979 kan man räkna med en något snabbare ekonomisk tillväxt i . Detgäller särskilt , där ett ekonomisktstimulansprograni har antagits med verkan . bör mannu kunna räkna med en tillväxt om inemot . Däremot tycks en vissuppbromsning äga rum i efter den för brittiska förhållandenovanligt snabba tillväxten , . reviderade finansplanen och i finansutskottets betänkande 1977/78:40 underströks riskerna för att man i skulle slå om till enmer försiktig ekonomisk politik. Det stora underskottet i Förenta staternasbytesbalans och de allt starkare inflationstendenserna skulle i längden intekunna accepteras. Denunder sommaren och hösten fallande dollarkursen var uttryck för en allmänmisstro mot förmåga att i längden hålla uppe efterfrågan på denuppnådda höga nivån, när man i omvärlden förde en långt försiktigare ekonomiskpolitik. Slutligen tvingades den amerikanska administrationen i oktober månadvidta en rad åtgärder i syfte att stabilisera dollarkursen och bromsainflationen. Enligt vissa bedömningar skulle tillväxttakten i Förenta staternakunna sjunka ned till jämfört med innevarande år och . Det finns t. o. m. röster i som varnar för att manunder inte skulle förmå hålla ekonomin under kontroll utan falla ned ien recession. Det bör å andra sidan noteras att någon faktisk dämpning av denekonomiska aktiviteten ännu inte blivit synlig. Sverigesdirekta handelsutbyte med är mindre omfattande. För svensktvidkommande är det i det kortare perspektivet av större betydelse hur denekonomiska utvecklingen. blir i , i Storbritannienoch i våra nordiska grannländer , och . Dessa länder utgörtillsammans nära 2/3 av exportmarknad. Som redan något berörts ärtendenserna motstridiga. Från den västtyska marknaden kan väntas en ökad efterfråganjämfört med innevarande år, medan motsatsen gäller för den brittiska marknaden.I och väntas en ökad tillväxt som den ekonomiskapolitiken i nu är hårt åtstramad jämfört . FiU 1978/79:10 28 Enligt de bedömningar som redovisas i propositionenskulle man kunna räkna med att världshandeln totalt sett växernågot snabbare än eller med 5 å mot 4 1/2 å underinnevarande år. I propositionen redovisas den ekonomiskautvecklingen i . Den svenska ekonomm är nu påväg upp ur den svåraste krisen . Industriproduktionen, somfaUit , började åter öka vid mitten av 1978. Den privata konsumtionen, som minskat sedan förstakvartalet , har vänt uppåt . Vår internationellakonkurrenskraft har stärkts. Exporten har stigit markant. återtar nuförlorade marknadsandelar inte bara på exportmarknaderna utan även påhemmamarknaden. beräknas få ett överskott i vår handelsbalans medomvärlden på . att jämföras med ett lika stort underskottår 1977. Takten i prisstegringarna har halverats jämfört med . Delvissammanhänger denna förbättring av de ekonomiska utsikterna med en förväntadfortsatt uppgång i den internationella konjunkturen men det är främst en följdav att de åtgärder som trepartiregeringen vidtog för att återvinna balansen isamhällsekonomin nu börjar ge resultat. Ettcentralt inslag i trepartiregeringens stabiliseringsprogram var att stegvisåterställa näringslivets internationella konkurrenskraft. Genom devalveringenav den svenska kronan med gavs svenska företag möjlighet att på nyttframgångsrikt konkurrera både på hemmamarknaden och på exportmarknaderna. Somytterligare åtgärder för att återställa relativa kostnadsläge sänktesden allmänna arbetsgivaravgiften vid ingången av 1978 för att fr. o. m. den 1juli helt avskaffas. Det ansvarsfulla avtal som tecknats av parterna påarbetsmarknaden har också verksamt bidragit till att förbättra näringslivetskonkurrenskraft. Utvecklingenunder visar enligt utskottets mening klart att såväl devalveringarnasom avskaffandet av den allmänna arbetsgivaravgiften var nödvändiga inslag iett framgångsrikt stabiliseringspolitiskt program. Som understryks i motionen88 (m) talar obestridligen vissa skäl för att företagens kostnader ytterligaremåste begränsas genom att arbetsgivaravgifterna hålls tillbaka. Någonförändring av arbetsgivaravgifterna utöver vad redan beslutat ärdock i nuvarande läge inte aktuell och något yrkande härom har heller inteförts fram. Föratt kostnadsanpassningen skulle lyckas och för att därmed skapa förutsättningarför en tryggad sysselsättning var det också nödvändigt att hålla tillbaka deninhemska efterfrågan så att en inflationis- FiU 1978/79:10 29 tiskutveckling inte skulle äventyra anpassningsprocessen. Åtstramningen har ocksåbidragit till att påskynda återvinnandet av marknadsandelar och snabbt vändaunderskotten i handelsbalansen till överskott. Detta skapade förtroende för densvenska valutapolitiken. Härigenom möjliggjordes även en successiv sänkning avdiskontot . Betydanderesultat har sålunda uppnåtts. Det är enligt utskottets mening ytterstangeläget att den framgångsrikt påbörjade stabiliseringspolitiken fullföljs.De ekonomisk-politiska åtgärder som vidtas måste därför vara anpassade till detlångsiktiga målet att förbättra den svenska industrins konkurrenskraft. Häriingår att genom arbetsmarknadspolitiska och näringspolitiska insatser främjayrkesmässig rörlighet mellan företag och branscher. Den ekonomiska politikenoch skattepolitiken måste alltfort inriktas på att stärka de produktivakrafterna och skapa ett gynnsamt klimat för företagsamhet och enskildainsatser. Balansproblemenpå sikt i svensk ekonomi I propositionen görs den bedömningen att densvenska varuexporten skall kunna växa , frånräknatfartyg. Företagens exportbedömningar för är enligt exportenkäten inovember också genomgående optimistiska. Även importen ökar emellertid snabbti nuvarande konjunkturfas. Den snabba neddragningen av lagrenmattas nu som den privata konsumtionen åter ökar avminskning. Summan härav skulle enligt föreliggande kalkyler vara atthandelsbalansen stannar kvar på det överskott om 5 å 5 1/. somuppnås men att underskottet i bytesbalansen åter stiger. Ipropositionen presenteras följande tabell för bytesbalansens utveckling. Tabell2 Bytesbalans 19771979 Milj. kr., löpande priser Exportav varor Import av varor Övriga tjänster, netto Bytesbalans -14 809 -7 220 -8 700 Det finns enligt utskottets mening anledning attuppmärksamma allvaret i den utveckling som speglas i tabellen. FiU 1978/79:10 30 kommeratt befinna oss i ett jämfört gynnsamt konkurrensläge ochtrots att 1979 av allt att döma bhr med goda avsättningsmöjligheter försvensk exportindustri så riskerar bytesbalansen att åter försämras något. Ävenen mycket kraftig exportökning förmår alltså inte väga upp de negativa posternai bytesbalansen, när till importen läggs bl. a. ett ökande turistunderskott ochstigande räntebetalningar på våra utlandsskulder. Detfinns i sammanhanget anledning notera att den s. k. bytesbalansdelegationen isitt arbete funnit att export av tjänster i statistikenhar underskattats med ca 2 1/. Underskottet i bytesbalansen förår 1977 skulle därmed ha stannat vid ca 12 1/. mot tidigareberäknade 15 miljarder. Till en del skulle därmed den s. k. restposten i vårbetalningsbalans få sin förklaring. Som utskottet berörde i betänkandet1977/78: 40 torde emellertid även förändringar i handelskrediterna spela storroll vid uppkomsten av den s. k. restposten. noterasför övrigt en kraftig nedgång i restposten. Ytterstär det bytesbalansens utveckling som avgör hur stram den ekonomiska politikenmåste vara framöver. I den framlagda långtidsutredningenvisas att exporten måste växa ungefär dubbelt så snabbt som importen under åren19781983 för att underskottet i bytesbalansen skall reduceras till 5miljarder kr. Det innebär att den offentliga konsumtionen måste bringas nedtill en takt av och den privata konsumtionen ligga på en genomsnittligökningstakt om . Detta är långt lägre tal än vad vi vant oss vidfrån och 1970-talets första hälft. Det är i detta något längreperspektiv man bör se frågan om hur ekonomiska stimulansåtgärder för år 1979skall riktas in och vägas av. Utskottet vill i detta sammanhang ta upp en frågasom aktualiserats i utskottet. Det gäller de kraftiga kursrörelserna för vissautländska valutor och de problem detta i vissa fall skapar för svenskaexportföretag. Visserligen bör inte kursrörelserna för utländska valutor spelanågon roll för svensk industri totalt sett genom att den svenska kronans värdenumera löpande anpassas till en korg av valutor. Problemen kan emellertid blipåtagliga när företagen på grund av marknadens struktur måste fakturera i enviss främmande valuta och får vänta på betalning. Problemetsomfattning kan illustreras av det förhållandet att värdet av den massa somSverige i ett normalläge exporterar har sjunkit med . räknat fråntiden efter den svenska devalveringen , då endollarkurs om ca 4.85 etablerades, fram till den lägsta noteringen om ca 4.10hösten 1978. Det är uppenbart att svängningar av detta slag kan bidra tilllönsamhetskriser inom delar av svensk industri. Vidare kan kortsiktigafluktuationer och va- FiU 1978/79:10 31 lutakursernapåverka investeringar och framtidsbedömningar när i stället en mer långsiktigbedömning borde vara avgörande. Utskottetär medvetet om de svårigheter som är förknippade med försök att finna lösningarpå problem av den art som här beskrivits. De åtaganden gjort i internationellasammanhang sätter mycket bestämda gränser för i vilka former kursgarantier kanlämnas. Vissa sådana system finns uppbyggda. Utskottet vill emellertid intehelt utesluta att man kan finna ytterligare framkomstvägar, varigenom man kanmildra de svårigheter som utan tvivel finns för vissa delar av vårexportindustri, utan att vi för den skull kommer i konflikt med vårahandelspolitiska och valutapolitiska åtaganden. Det bör enligt utskottetsmening ankomma på regeringen att närmare överväga de problem som här tagitsupp. Ardet befogat att stimulera ekonomin?