bet · G201SoU10 · 1978-12-31 00:00:00 — medanledning av motion om arbetsmiljön för gravida kvinnor 1 molionen 1977/78:1086 av . (c, m, fp) hemställs att hos regeringen begär all inilialivskyndsamt tas föratt finna vägar alt lösa de problem som sammanhänger medgravida kvinnors exposition för riskämnen i arbetslivet. a. all det diskuterats om inte omgivningsfaktorerkan framkalla missfall resp. ge upphov lill missbildningar. 1 samband med engraviditet sker det en mängd förändringar i en kvinnas kropp, som kan görahenne mer sårbar för speciella arbetsmiljöförhållanden. Motionärerna pekar påflera frågeställningar som behöver belysas genom intensifierad forskning. Detär enligt molionärerna hög tid alt börja bearbeta problemen i förebygganderiktning, t. ex. genom atl initiera väl upplagda epidemiologiska studier främstav de grupper som man bedömer som högriskgrupper. kan enligtmotionärerna ske i samarbete med existerande missbildningsregister, ett antalgynekologiska avdelningar samt förelagshälsovårdsorganisaiioner. Gällandebestämmelser, m. m. Den 1977 antagna arbetsmiljölagen (1977:1160) harträtt i kraft den . Enligt 2 kap. 1 § gälleratt arbetsmiljön skallvara tillfredsställande med hänsyn till arbetets natur och den sociala ochtekniska utvecklingen i samhället. Arbetsförhållandena skall anpassas tillmänniskans förutsättningar i fysiskt och psykiskt avseende. Det skalleftersträvas att arbetet anordnas så att arbetstagare själv kan påverka sinarbetssituation. Tillskillnad från den lidigare arbetarskyddslagen innehåller arbetsmiljö-lagen ingasärbestämmelser med hänsyn till arbetstagarens kön, med undantag av densärskilda regeln om kvinnas rätl lill ledighet för amning i 4 kap. 4 §. Arbetsmiljöutredningenframhöll atl det med nutida syn på rätten till arbete var angelägel all inteuppställa onödiga hinder för vare sig kvinnors eller mäns tillträde till olikaarbeten. Föreskrifter om förbud mot arbete eller särskilda villkor som utgårfrån arbetstagarens kön borde enligt utredningen bara komma i fråga när arbeletkunde medföra könsspecifika risker. Vissa grupper av yrkesverksamma kundeemellertid vara särskilt mottagliga eller utsatta för speciella risker tillföljd av olika faktorer i arbetsmiljön. Sålunda kunde i vissa fall speciellarisker föreligga vid havandeskap. 1 1978/79. SoU 1978/79:10 2 Föredragande statsrådet anslöt sig tillutredningens förslag (prop. 1976/ 77:149 s. 249). Det ansågs väsentligt attundanröja sådana formella hinder mot inträde i arbetslivet somarbetarskyddslagens principiella förbud mot kvinnors arbete under jord i gruvaeller stenbrott. Därmed skulle man också främja möjligheterna au få bortlidigare uppfattningar om olika arbetsuppgifters lämplighet för män ellerkvinnor. För att särskilda gruppers behov av .skydd i arbetet skulle kunnabeaktas föreslogs ett bemyndigande att i förekommande fall meddela förbud motatt arbete utförs av arbetstagare i sådan grupp eller loreskriva särskildavillkor för dessa fall (3 kap. 16 § arbetsmiljölagen). med anledning av propositionen om arbetsmiljölag väckta motionen1976/77:1675 (s) yrkades, såvitt nu är i fråga, alt gravida kvinnor borde harält till sådan tillfällig förändring av sina arbetsförhållanden ocharbetsuppgifter att de inte på grund av arbetets art skulle behövatidigarelägga sin gravidiletsledighet. 1sitt av godkända betänkande SoU 1977/78:1 (s. 30) anslöt sigutskottet lill vad som anförts av departementschefen och lill vad som kommittill uttryck i motionen 1976/77:1675. Utskottet förklarade sig förutsätta atlde uttalanden som sålunda gjorts beträffande omplacering jnom arbetsplatsen avkvinna som på grund av havandeskap inte kan fullgöra sill ordinarie arbeteskulle komma att uppmärksammas av bl. a. arbelarskyddsstyrelsen i desstillsynsverksamhet. I de undantagsfall där omplacering inte kunde ske värdetnaturligtvis angeläget att kvinnan fick kompensation för uteblivna löneförmåner.Hur ersättningsfrågan skulle lösas fick emellertid övervägas bl. a. i sambandmed det fortsatta reformarbetet på föräldraförsäkringens område. Någotuttalande från sida ansågs i detta avseende inte behövligt. Enligt lagen (1976:280) om rätl tillföräldraledighet har en kvinnlig arbetstagare alltid rätt till ledighet sexveckor före och efter elt barns födelse, oberoende avanställningstid och oberoende av om föräldrapenning utgår. Lagenom rätt till föräldraledighet ersätts från av lagen(1978:410) om rält lill ledighet för vård av barn, m. m. Reglerna om kvinnassärskilda rätt till ledighet i samband med nedkomst är oförändrade i den nyalagen. Härutövergäller, såvitt nu är i fråga, enligt såväl den äldre som den nya lagen atl rättlill ledighet föreli,gger för tid varunder föräldrapenning utgår enligt 4 kap.lagen (1962:381) om allmän försäkring. Föräldrapenning i samband med barnsfödelse kan utgå , varvid kvinnan har rält tillföräldrapenning tidigast före den beräknade nedkomsten. Tid somutnyttjats före barnets födelse minskar den tid som kan SoU 1978/79:10 3 1det av familjestödsutredningen framlagda betänkandet Föräldraförsäkring(SOU 1978:39) framläggs förslag lill förbättringar av försäkringsskyddet förhavande kvinnor. Bakgrunden är atl del visat sig atl det framför allt ärkvinnor med fysiskt krävande yrken som utnyttjar möjligheten atl påbörjaföräldraledigheten före nedkomsten. Denna grupp av kvinnor är också istörre utsträckning sjukskrivna före nedkomsten. Enligt utredningen missgynnarde nuvarande reglerna kvinnor som har tungt arbete och därför inte orkarfortsätta arbeta till före föriossningen. Utredningen föreslårdärför en särskild rätt lill inkomslersätlning, benämnd havandeskapspenning,när den blivande modern på grund av havandeskapet inte kan förvärvsarbeta.Även havandeskapspenningen föreslås kunna börja utgå tidigast föreberäknad nedkomst. Den skall därefter utgå längst lill före beräknadnedkomst, alltså under sammanlagt . Tid varunderhavandeskapspenning utgår skall till skillnad från vad som gäller inteminska föräldraledigheten efter barnets födelse. Beslut om havandeskapspenningfallas av efter en bedömning av kvinnans arbetsförmåga och avmöjligheterna att omplacera henne till annat mera lämpligt arbete. Arbetsmiljöulredningen föreslog att den nuvarandeomgivningshygieniska avdelningen vid skulleorganisatoriskt anknytas lill och där bilda ett laboratoriumför miljömedicinska frågor. En sådan anknytning skulle enligt utredningen geett välbehövligt tillskott till hälsovårdande och miljömedicinskaresurser. Utredningen påpekade vidare alt den inom avdelningen representeradesakkunskapen när det gäller omgivningshygien, toxikologi och epidemiologi ocksåvar av stort värde för samarbete med bl. a. ,arbetarskyddsstyrelsen och produktkontrollnämnden. Arbetsmiljöuiredningensförslag i denna del bereds av en tillsalt arbetsgrupp inomsocialdepartementet. Gruppen har till uppgift atl lägga fram förslag i fråga omanknytning lill dels av den omgivningshygieniska avdelningenvid , dels av laboratoriet för klinisk stressforskningvid (se prop. 1977/78:100 Bil. 8, s. 91). Riksdagenhar antagit ett förslag om att ett datorbaserat i n fo r-mationssysiemför arbetsskador skall ersätta den nuvarande yrkesskadestalistiken fr. o. m.den 1 januari 1979 (prop. 1977/78:74, SoU 1977/78:24, rskr 1977/78:147). Syftetär atl förbättra underiaget för arbetarskyddets förebyggande arbete. Systemetskall i princip omfatta alla skador, fysiska och psykiska, somförvärvsarbetande och vissa andra grupper ådragit 1* 1978/79. SoU 1978/79:10 4 Arbetarskyddsstyrelsen blir huvudman för det nya systemet. 1sin anslagsframställning för /80 föreslår vidare arbelarskyddsstyrelsenatl tillsynsavdelningens medicinska sektion skall delas i en sektion förallmänmedicinska frågor och en sektion med epidemiologisk inriktning. Denepidemiologiska sektionen skall bl. a. bevaka och behandla den information omhälsorisker i arbetslivet som samlas in bl. a. med stöd av 3 kap. 18 §arbetsmiljölagen. Det väsentligaste förden föreslagna sektionen är inte atlföra register ulan aU tillhandahålla expertis som kan utnyttja de register somfinns på olika håll och som kan bedöma och medverka i olika undersökningar påområdet, t. ex. inom företagshälsovården. Sektionen bör också initierabehövliga undersökningar. Detkan slutligen nämnas att medicinska forskningsrådet uttalat sig förgenomförande av ett forskningsprojekt rörande medicinska och socialabelaslningsfaktorers inverkan'på perinatal dödlighet och sjuklighei. a. alt utnyttja den information som finns i det medicinskafödelseregister som förs hos . Delta material skullekompletteras genom datamaskinen koppling mellan det medicinska födelseregistretoch andra riksomfattande register innehållande uppgifter om socioekonomiskaförhållanden och belastningsfaktorer av annan karaktär. Bland debelastningsfaktorer man särskilt vill studera omnämns tobaksrökning,alkoholmissbruk samt - under hänvisning bl. a. till den nu aktuella motionen -inverkan av exposition för negativa omgivningsfaktorer i exempelvisarbetsmiljön. Ulskollel har inhämtat yttranden över motionen frånsocialstyrelsen, arbetarskyddsstyrelsen och produktkontrollnämnden. Samtliga remissinstanser är positiva lilltankegångarna i motionen. och arbetarskyddsstyrelsen anser detangeläget med intensifierad forskning på det aktuella området men framhållerall detta kommer atl kräva stora resurser. konstaterar attuppmärksamheten redan är riktad på de i motionen berörda frågorna. Nämndenanser att man kan förutsätta att dessa frågor i fortsättningen kommer att ägnasen betydande uppmärksamhet inte minst inom ramen för arbelarskyddsverkelsverksamhel även om motionen inte föranleder någon åtgärd. Forskningensinriktning m. rn. bekräftar all kunskaperna ommiljöfaktorers inverkan på graviditet och är bristfälliga och på mångaväsentliga punkter saknas SoU 1978/79:10 5 helt.Detta sammanhänger med mångfalden av olika och på många olika sätt verkanderisk- och miljöfaktorer. En starkt hämmande omständighet är vidare avsaknadenav kunskaper om verkningsmekanismer hos flertalet av i sammanhanget aktuellaämnen och den praktiskt tagel totala avsaknaden av kunskaper om hur olika yttremiljöfaktorer samverkar med egenskaper -ärftligt eller miljömässigt betingade -hos den drabbade individen. Negativinverkan på graviditet eller kan dessutom yttra sig på många sätt, vilkaöversiktligt kan indelas i fyra huvudkategorier, nämligen spontanabort,spädbarnsdödlighet och dödföddhel, missbildningsfödsel saml tillväxt- ellerutvecklingsrubbning. Man måsle även beakta att en graviditetskomplikation,medfödd missbildning eller utvecklingsrubbning bara undantagsvis kan förklarasav en känd miljöfaktor. Problemen rörande miljöfaktorers skadliga inverkan pågraviditet berör vidare ett stort antal forskningsområden. Intensifieradforskning om dessa frågor omfattar därför grundforskning av många slag, liksomtillämpad forskning och tvärvetenskapliga aktiviteter. Ettviktigt verksamhelsområdeärhärep i dem iologi. Detta innebär atl man observerarmissbildningsförekomst och graviditetsutfall i befolkningen eller i grupper avbefolkningen och försöker analysera möjliga orsaksfaktorer. Inom denepidemiologiska verksamheten kan man använda sig av fyra olika strategier,nämligen fallrapportering, hälsostalistik, case-conirolstudier ochkohortundersökningar. Fallrapporteringinnebär att den enskilde läkaren rapporterar av honom iakttagna fall aygravidiletskomplikation etc. som misstänks stå i samband med t. ex.arbetsmiljön. Rapportering skulle i så fall ske till ett centraltinformationssystem. Information av delta slag utgör dock inget bevis församband mellan den hälsorubbning och den miljöfaktor man iakttagit. Den kanbara tjäna som varningssignal och användas som utgångspunkt för fortsattforskning. Del uppstår även brister! rapporteringen, eftersom samma läkare inteså ofta kan iaktta både gravidiletsutfallet och den misstänkta miljöfaktorn. Hälsostalistikav intresse i sammanhanget finns i form av ett register för medicinska födelsemeddelandenoch ett missbildningsregister. Med hjälp av dessa register kan man kartläggavar missbildningsfödslar förekommer i befolkningen. Del är dock främstfördelningar av typ moderns ålder och bostadsort som man kan finna på dettasätt. Information om yttre miljöfaktorer förekommer inte. Socialstyrelsenarbetar f. n. med att se över sina informationssystem i syfte atl förbättraövervakningen av missbildningsfödslar. Arbelet syftar till att systemet skallkunna rikta uppmärksamheten på tidsmässiga eller geografiska ansamlingar, somdå får utredas närmare. Case-conlrolsludierinnebär atl man utväljer en undersökningsgrupp av t. ex. fall av vjss typ avmissbildningsfödsel och studerar den med avseende på misstänktabakgrundsfaktorer. Resultaten jämförs med resultat som erhålls frånkontrollgrupper som saknar den aktuella missbildningen. SoU 1978/79:10 6 Kohorlundersökningar innebär alt man väljer ul engrupp av kvinnor i barnafödande åldrar sorn har en känd och definierbar kontaktmed en yttre faktor, t. ex. i arbetsmiljön. Gruppen följs därefter under långtid, och utfallet av förekommande graviditeter registreras systematiskt. Mankan senare jämföra resultatet med resultatet för kontrollgrupper. 1 praktikenär det svårt alt använda sig av kohortundersökningar då man studerar såovanliga händelser som missbildningsfödslar. Socialstyrelsenframhåller vidare att styrelsen i princip har möjlighet att medverka och självbedriva aktiviteter inom samtliga de beskrivna handlingsalternativen.Styrelsen har även till sig knutit en vetenskaplig referensgrupp förmissbildningar och utvecklingsrubbningar. Emellertid konstaleras att styrelsensnuvarande resurser inte är tillräckliga för egna miljöinriktade analyser ellerutredningsaktiviieter av någon omfattning. Även ett ökat utnyttjande av denhälsostalisiiska informationen kommer i praktiken att ställa ökade anspråk påsocialstyrelsen. Man bör därför på ett tidigt stadium överväga vilka resursersom krävs för att tillgodose de krav som uppställs. Arbelarskyddsstyrelsenpåpekar att det kan vara svårt alt urskilja en specifik orsak till skador,eftersom människan utsätts för en mängd olika och verkande faktorer.Närdet gäller arbetsmiljön kan det dock fördel prakliska skyddsarbetet varatillräckligt att identifiera en farlig arbetsmiljö, även om man inte kanfastställa precis vilken faktor som är den egentliga orsaken. Sammanfattningsvisframhåller arbetarskyddsstyrelsen atl det är angeläget att förbättra kunskapernapå det område som berörs i motionen, vilket dock kräver stora resurser.Tänkbara åtgärder är enligt styrelsen av tre slag, nämligen att förbättra ochutvidga utbildningen inom fosterskadeområdet, vidare alt förbättradalatillgången och tillse att dala finns lätt tillgängliga på billigalagringsmedia saml att samordna och initiera forskning. Av speciellt intresseär epidemiologiska studier för all studera miljörisker för människan. Man börenligt styrelsen överväga atl införa en kontinuerlig rapportering och analys,som ger möjligheter alt söka riskgrupper, få fram bakgrundspopula-tioner ochfölja tidstrender. Produktkontrollnämndenframhåller att det med hänsyn till den sociala trygghet som råder på densvenska arbetsmarknaden i allmänhet är möjligt att omplacera gravida kvinnorlill mindre utsatta arbetsmiljöer. Målet bör vara att så långt möjliglförebygga riskerna för moder och så att modern utan oro kan fortsättasill arbete som möjligt av graviditeten. Förutom atl minska exponeringengenom omflyttningar och tekniska åtgärder - inkapslade processer och sänktagränsvärden - bör åtgärder vidtas för att göra den vetenskapliga informationenom kemikaliers inverkan på graviditet m. m. mera tillgänglig. En sådankunskapsbank skulle enligt nämnden kunna utvecklas ur en redan uppbyggdreferensbank vid , . Nämnden erinrar också om attforskningsråds- SoU 1978/79:10 7 nämndentillsalt en arbetsgrupp för all utreda forskningsbehovet inom området kemiskahälsorisker i lotalmiljön. Vidare påpekar nämnden alt det vid inrättats en professur i gynekologi-obsletrik, särskiltklinisk fortplantningslära. Nämnden uttalar förhoppningen all dessa arbelarskyddsproblemkommer all angripas vid kliniken. Produktkontrollnämndenanser sammanfattningsvis all resurserna inom redan etablerade forskargrupperinom gynekologi-obsletrik, yrkesmedicin och företagshälsovård bör tillvaratas.Åtgärder som kan förebygga risker för skador till följd av moderns arbetsmiljöbör samordnas som elt arbetarskyddsproblem genom arbetarskyddsverkets försorg.Enligt nämndens . bedömning torde det kunna förutsättas att dessa frågor ifortsättningen kommer att ägnas en betydande uppmärksamhet, inte minst inomarbelar-skyddsverket. Frågan om hur gravida kvinnor skall kunna skyddasmol sådana omgivningsfaktorer som kan befaras ha negativ inverkan pågraviditet eller är en av de mest angelägna och mestkomplicerade uppgifterna för den miljömedicinska forskningen. En del avproblemet rörde särskilda risker som kan orsakas av speciella förhållanden iarbetsmiljön. Arbetsmiljöriskerna är ofta av allvarligt slag genom att de kaninnebära intensiv påverkan av olika kemiska ämnen, om vilkas olika effekter påmänniskan man inte vet tillräckligt, särskilt inte om ämnena förekommer i högadoser och . Gravida kvinnor ulgör i dessa avseenden en av de mestkänsliga grupperna av arbetstagare. Även en obetydlig inverkan påfosiemivecklingen kan fl katastrofala konsekvenser. Enligt utskottets mening ärdel därför rimligt atl låta frågan om arbetsmiljö- och liknandeomgivningsfaktorers inverkan på graviditet och fl ta i anspråk enbetydande del av tillgängliga forskningsresurser. Det är av största vikt atlhälsorisker som kan fä så ödesdigra följder för de berörda uppmärksammas ochmotverkas så långt det över huvud tagel är möjligt. Ulskollelvill här något beröra den bl. a. under remissbehandlingen aktualiserade fråganom möjligheten att minska riskerna för gravida kvinnor genom omplaceringar påarbetsplatsen eller genom ledighet från arbetet. Sådana åtgärder är visserligenangelägna, men enligt utskottets mening tyvärr ofta otillräckliga för atl förebyggade arbeismiljörisker som ligger i bl. a. exposition för olika kemiska ämnen.Del är främst under graviditetens slutskede som sådana åtgärder aktualiserasoch då i allmänhet för kvinnor som har fysiskt tungt arbete. Foslrelskänslighet för yttre påverkan är emellertid stor också under de förstamånaderna av graviditeten. Omplacering eller ledighet under graviditetensslutskede kan därför bara motverka vissa slag av graviditelsrisker. För attåstadkomma ett effektivt skydd för gravida kvinnor måsle man bl. a. sökaklariägga vilka ämnen i arbetsmiljön SoU 1978/79:10 8 somkan vara fariiga för dem och så långt möjligt hindra att kvinnorna utsätts förexposition av sådana ämnen. Man måsle också la hänsyn till alt en vissarbetsmiljöfakior kan fl särskilt svåra konsekvenser om kvinnan även är utsattför en annan faktor som är negativ för hälsan, något som kan vara falletexempelvis då kvinnan är rökare. Även sådana samband måste klariäggas omskyddsåtgärderna för kvinnorna skall fl avsedd verkan. Alt omplacering m. m. ivissa fall kan ske minskar således inte behovel av att vi skaffar oss enväsentligt ökad kunskap om sambanden mellan olika omgivningsfaktorer och senaregraviditetskomplikaiioner. Dådet gäller frågan om på vad sätt detta skall ske visar enligt utskottets meningremissyttrandena att del bör vara möjligl atl förbättra vår kunskap om sådanasamband genom att man bättre utnyttjar de register som finns hos bl. En väsentlig förutsättning härför torde vara att en ökadsamordning av registren sker och atl de kompletteras med uppgifter om olikabakgrundsfaktorer. Ett sådant arbete har initierats av medicinska forskningsrådet.Avsikten med projektet är atl med utgångspunkt i uppgifterna i del hossocialstyrelsen förda medicinska födelseregistret komplettera materialet medbl. a. uppgifter från andra riksomfattande register och härigenom fl underlagför vidare studier av olika belastningsfaktorers inverkan på perinataldödlighet och sjuklighei. Utfallet av detta och likartade projekt bör enligtutskottets mening kunna bli av värde vid en bedömning av frågan om vilkaorganisatoriska åtgärder som bör vidtas för all man skall fl till stånd etteffektivt regisierutnyitjande i här aktuellt avseende. Ocksådå det gäller annan forsknings- eller utredningsverksamhet på området än sådansom avser utnyttjande av olika register framstår det som nödvändigt att enbättre samordning av verksamheten kommer till stånd. Självfallet är det ocksåviktigt att kunskapsmaterial som finns och som successivt kommer fram samordnasoch görs tillgängligt på ett sådant sätt atl del praktiskt kan utnyttjas föralt förebygga skador på eller förhindra annan negativ inverkan i sambandmed graviditet. Utskottet,som delar motionärernas uppfallning att det är nödvändigt med snabba ochsamlade åtgärder på detta område, har vid sina överväganden om del ärerforderiigt att tar något initiativ med anledning av molionenbeaktat bl. a. följande. Yrkesskadesiatistikutredningenhar gjort en översiktlig kartläggning av de register som innehåller uppgifteromolika individers tillstånd (Ds A 1976:3). Även vissa register med uppgifter omförhållandet mellan exponering för en viss faktor i arbetsmiljön och dessföljder för människorna har inventerats. I propositionen 1977/78:74 med förslagtill riktlinjer, för ell informationssystem om arbetsskador m. m. uttaladedåvarande arbetsmarknadsministern i anslutning till ett omnämnande av dengjorda kartläggningen atl han i likhet med utredningen och remissinstansernafinner del angeläget alt det epidemiologiska forsknings- ochutvecklingsarbetet för alt kontrollera hälsorisker i arbetsmiljön intensifieras(prop. s. 38). I sammanhanget nämnde arbetsmark- SoU 1978/79:10 9 nadsministernatt arbetarskyddsfonden uppdragit åt en arbetsgrupp att se över behovet avarbetsmedicinskl orienterad epidemiologi. Enligt vad utskottet inhämtat kommerarbetsgruppen atl lägga fram en rapport i ämnet. Medbeaktande av vad arbelarskyddsstyrelsen anför i sitt remissyttrande anser sigutskottet kunna förutsätta att, när rapporten framlagts, myndigheten kommeralt i samråd med arbeiarskyddsfonden, och berördaforskningsorgan ytteriigare överväga den fråga som aktualiserats genommolionen. Då härtill kommer att - enligt vad som framgår av den lämnaderedogörelsen - man inom har uppmärksammat behovel av eltintensifierat epidemiologiskt forsknings- och utvecklingsarbete för altkonstatera hälsorisker i arbetsmiljön anser utskottet all någon riksdagensåtgärd i frågan lor närvarande inte är påkallad. alt avslårmolionen 1977/78:1086. Närvarande:Göran (), (), (), (),(), (), (), (), (), (). (), iVärmdö (m), (), () och ().