bet · G201AU23 · 1978-12-31 00:00:00 — 161. beträffande inplacering istödområde av att res. 58(1 s) med avslag imotsvarande delar pä motionerna 1978/79:2501, yrkandet 1, 1978/79:2505saml 1978/79:2553, yrkandet 1, bifaller proposilionens förslag om stödområde1, 162. beträffande inplacering istödområde av atl i motsvarande delar avslår moiionen1978/79:2508, yrkandet 3, 163. beträffande inrättandet av ettregionalt investmentbolag i Ålvs-borgslänatt motionen 1978/79:2501,yrkandei 3,inte föranleder någon åtgärd. AU1978/79:23 176 164. beträffande regionalpolitiskaåtgärder i alt motionen 1978/79:1538, yrkandena 1 och 2, inteföranleder någon åtgärd, 165. beträffande regionalpolitiskt stödtill atl motionen 1978/79:2553, yrkandet 3, inte föranledernågon åtgärd, 166. beträffande inplacering istödområde av , , och att med avslagpå motionen 1978/79:2574, yrkandei 1, bifaller propositionens förslag omslödområde 3, 167. beträffande sysselsättningsfrämjandeåtgärder i att motionen 1978/79:2043 inte föranleder någonriksdagens åtgärd, 168. beträffande inplacering istödområde av , och res. 59 (c) all avslårmoiionen 1978/79:2562, yrkandei 3 c i 169. beträffandeinplacering I stödområde av att res. 60 (c) med avslag i molsvarande delar på moiionerna 1978/79:2565 och1978/79:2562, yrkandei 3 c, bifaller propositionens förslag om Slödområde 1, 170. beträffandeinplacering i stödområde av och att res. 60 (c) i motsvarande delar avslår motionerna 1978/79:2565 och1978/79:2562, yrkandet 3 c, 171. beträffande inplacering istödområde av och att med avslag i motsvarandedelar på motionerna 1978/79:2559 och 1978/79:2570 bifaller proposilionensförslag om slödområde 2, 172. belräffande inplacering istödområde av all res. 61 (c) med avslag i molsvarandedelar på moiionerna 1978/79:2562, yrkandet 3 c, och 1918/19:2570 bifallerpropositionens Förslag 173. beträffande inplacering istödområde av och all res. 62 (c) i molsvarandedelar avslår motionen 1978/79:2562, yrkandet 3 c, 174. beträffande inplacering istödområde av och res. 63 (c) atl imotsvarande delar avslår motionerna 1978/ 79:2562,yrkandet 3 c, och 1978/79:2570, 175. belräffande ullokalisering avstatlig verksamhet till län m. m. atl motionen 1978/79:770 inteföranleder någon åtgärd, 176. belräffande regionalpolitiskaåtgärder I sydöstra alt moiionen 1978/79:1551 inte föranleder någonriksdagens åtgärd, 177. belräffande inplacering istödområde av all res. 64 (m) AU 1978/79:23 177 medavslag på motionerna 1978/79:2451 och 1978/79:2500, yrkandet 1, bifallerpropositionens förslag om slödområde 4, 178. beträffande utarbetandet av enindustri- och sysselsältningsplan m. m. för att motionen1978/79:2040 inte föranleder någon åtgärd, 179. beträffande glesbygdsstöd påGotland atl motionen 1978/ 79:2500, yrkandet 2, inte föranleder någon riksdagensåtgärd, 180. beträffande inplacering istödområde av , , och att riksdagenavslår motionen 1978/ 79:2563 i motsvarande del, 181. beträffande inplacering istödområde av att i res. 65 (c) motsvarande delaravslår motionerna 1978/79:2563 och 1978/ 79:2562, yrkandet 3 c, 182. beträffandesysselsättnlngsfrämjande åtgärder m. m. i /än att motionen1978/79:1541 inte föranleder någon åtgärd, 183. belräffande inplacering istödområde av , och att i motsvarande delaravslår motionerna 1978/79:2437, yrkandet 1, 1978/79:2453, yrkandet 1, samt1978/79:2507, yrkandet 1, 184. beträffande inplacering istödområde av att riksda- res. 66 (c) gen i motsvarande delaravslår motionerna 1978/79:663, yrkandet 1, 1978/79:1045, yrkandet 1,1978/79:2437, yrkandet 1, 1978/79:2453, yrkandet 1, 1978/79:2507, yrkandet 1, samt 1978/79:2562, yrkandei 3 c, 185. beträffande insatser inomlivsmedelsindustrin i län m. m. att motionen 1978/79:663,yrkandei 2, inte föranleder någon åtgärd, 186. belräffande regionalpolitiskainsatser i kommun an motionen 1978/79:1045, yrkandet 2, inteföranleder någon åtgärd, 187. beträffande regionalpolitiskainsatser i - utvecklingsregion alt motionen1978/79:1054 inte föranleder någon åtgärd, 188. beträffande regionalpolitiskainsatser i atl motionen 1978/79:2047 inte föranleder någonriksdagens åtgärd, 189. belräffande regionalpolitiskainsatser i att motionen 1978/79:1044 inte föranleder någonriksdagens åtgärd, 190. beträffande tillsättandet av enSkånedelegation att motionen 1978/79:2060 inte Föranleder någon riksdagensåtgärd, - . 191. beträffandesysselsättningspolitiskaåtgärder i att motionen res. 67 (1 s) 1978/79:2061 inte Föranledernågon åtgärd, 192. all godkänner det ipropositionen 1978/79:112 framlagda förslaget till rikets indelning istödområden i den mån 12Riksdagen 1978/79. AU 1978/79:23 178 förslagetinte behandlats i del föregående, 193. att godkänner de ipropositionen 1978/79:112 förordade allmänna riktlinjerna förregionalpolitiken i den män dessa riktlinjer inte har behandlats i detföregående. att delta ärende avgörs efter endast enbordläggning om betänkandet anmäls för bordläggning första gången den 6 juni1979. Närvarande:Elver (), (), (), (), (), (), i (s),(), (), (). (),(), (), i (c) och GötePettersson (fp). 1.Regionalpolitikens förutsättningar och mål (mom. 3 - motiveringen) , , ,i , , och (alla s) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 32 börjar"Regionalpolitiken syftar" och på s. 33 slutar"regionalpolitikens inriktning" bort ha följande lydelse: Under 1960-lalet skedde stora förskjutningar mellanlandets olika regioner. Särskill stor var omflyttningen från Norriandslänentill de stora tätorterna i . Denna regionala obalans våren följdav de enskilda förelagens lokaliseringsbeslul, som systematiskt missgynnadeglesbygderna. Som moldrag byggde den socialdemokratiska regeringen uppregionalpolitiken för all motverka det privata kapitalets geografiskakoncentration. Under1960-talei hade nelloflyltningen från skogslänen varil 10 000 till 15 000personer per är. De regionalpolitiska åtgärder som sattes in undersocialdemokratisk ledning förde fram lill att fr. o. m. är 1972 fler människorflyttade in till skogslänen än som lämnade dessa län. Den regionala obalansenbröts. Skogslänensandel av hela landets industrisysselsättning steg varje ärfram . Detta år upphörde dock ökningen, för alt fram AU 1978/79:23 179 tillår 1978 falla tillbaka. Vart tionde industrijobb försvann i skogslänen.Särskilt hårt drabbades kvinnorna och ungdomen. Denförsämrade regionala balansen slog också igenom i befolkningsstali-siiken.Under dessa år minskade skogslänens andel av landets befolkningstillväxt. 1exempelvis blev 1977 , då man återtvingades registrera en nettoutflyttning. Dennagenomgång av de senaste årens regionalpolitiska utveckling ger en värdefullinformation. Sålunda finns det nu anledning att åter understryka att delokaliseringspolitiska medel som utvecklats av socialdemokratin, och som deborgerliga i regeringsställning tytt sig lill för sin egentliga verkan endastom de utnyttjas i kombination med en politik för industriell utveckling.Erfarenheten från den borgerliga regeringstiden visar att tillgängligalokaliseringspolitiska instrument inte förslår i ett skede av industrielltillbakagång. Vihar under dessa är fött en handfast påminnelse om att våra möjligheter attuppnå regionalpolitikens mål alllid sist och slutligen blir beroende av vårförmåga att stärka den totala sysselsättningen i landet. Endast genom enframgångsrik, samlad sysselsättningspolitik kan tillgängliga arbetstillfällenvärnas i landets olika delar som nya jobb skapas som är möjliga attgenom lokaliseringspolitiska insatser fördela över landet med hänsyn till delokala och regionala sysselsättningsbehoven. Ensådan politik förutsätter att samhällets åtgärder sätts in som välavvägda delari en samlad sysselsäitningspolitisk strategi. En framgångsrik sysselsättningspolitik,grundvalen för förstärkt regional balans, förutsätter sålunda att enskildapolitiska beslut konsekvent föregås av en prövning av deras såväl omedelbarasom långsiktiga effekter pä sysselsättningen. Först med en sådan politik kanmålet arbete åt alla förverkligas. krävs en målmedveten samordning avhandlandet inom ett stort antal verksamhetsområden. Riktlinjerna för denekonomiska politiken, finanspolitiken, närings- och branschpolitiken,energipolitiken, investeringspolitiken inkl. byggnadsverksamheten samtforsknings- och utvecklingspolitiken måste formas med utgångspunkt i enframtidsinriktad strategi, där politiska ställningstaganden kan inordnas i ettsystem av samverkande åtgärder för utveckling, sysselsätlning och regionalbalans. Deförslag rörande regionalpolitikens framlida inriktning och resurser somriksdagen nu har att behandla utgör i allt väsentligt en uppföljning avtidigare förslag från sysselsältningsutredningen, som i sitt betänkande omregionalpolitiska stödformer och styrmedel löst sin utredningsuppgift ienlighet med direktiv från socialdemokratin i regeringsställning. Serman till regionalpolitiken i snäv bemärkelse har regeringens förslag kommit attbli ett uttryck för kontinuitet från den socialdemokratiska regeringen. Dettautesluter dock inte att en granskning av de regeringsFörslag som framlagtsmynnar i vissa krav på förändringar. Till detta återkommer utskottet. AU 1978/79:23 finns del emellertid anledning atlupprepa atl en tillfredsställande regional balans kan byggas först med enframgångsrik övergripande sysselsättningspolitik. Utskottet tvingas konstateraatt regeringen inte förmått utveckla och genomföra de planmässiga insatser inomden ekonomiska politiken, närings- och branschpoliliken, investerings- ochutvecklingspolitiken som utgör den regionala balanspolitikens grundvalar.Detta är den avgörande svagheten i regeringens regionalpolitik. Regeringsförslagpå dessa områden har av en riksdagsmajoritet vid upprepade lillfällen antingenförkastats eller befunnits otillräckliga. Som exempel kan nämnas attpropositionen rörande varvsindustrin underkändes i vad avser såväl ansvaret försys:5elsättningen vid varven som samhällets ansvar för utvecklingen vid de småvarven. Regeringsförslagen om strukturinsatser inom bryggerinäringen röntesamma öde. Förslag till åtgärder för att långsiktigt trygga sysselsättningenvid de mindre handelsstålsverken liksom inom specialstålsindustrin har heltuteblivit. Inom tekoindustrin har regeringen kritiserats för att inte ensfullfölja tidigare beslut. Inga förslag om den framtida utvecklingeninom den samlade gruvhanteringen har lagts fram. En proposition rörandeverksamheten inom underkändes av i avgörande stycken. Densärskilda propositionen om insatser för sysselsättningen i befannsotillräcklig. Även regeringsförslagen om närings- och industripolitiken möttesmed hård kritik. Trotsatt nu förslag om bl. a. förstärkta lokaliseringspolitiska insatser framlagts,tvingas utskottet sålunda konstatera atl regeringen ej förmått utveckla densamordnade sysselsätiningsskapande politik som är en avgörande förutsättningför förbättrad regional balans. Utskottetvill mot denna bakgrund understryka behovet av en aktiv sysselsätiningsskapandepolitik som bygger bl. a. på genomarbetade näringspolitiska program somgrundas på principen om en fortsatt långsiktig industriell expansion.Forsknings- och utvecklingsarbetet inom industrin måste stärkas. Tillgången påriskbärande kapital måste ökas. De statliga företagen måste aktiveras. Denindustripolitiska planeringen måste förstärkas. Ansträngningarna för attbredda exporten måste öka. Insatserna för de mindre och medelstora företagenmåste byggas ut. Detfinns anledning att understryka basnäringarnas betydelse för sysselsättningsutvecklingenoch behovet av genomarbetade förslag för stål- och gjuteriindustrin,skogsnäringen och malmhanteringen. Medalla dessa åtgärder, inordnade i en samlad politik för att bryta de senasteårens industriella stagnation och återhämta den kraftiga nedgången iindustriinvesteringarna, skulle nya vägar öppnas för en långsiktig förstärkningav den totala sysselsättningen i . Därmed skulle den expansionåtervinnas, som lägger grunden för framgångsrika regionalpoliliska insatser. AU 1978/79:23 181 2.Regionalpolitikens inriktning (mom. 3) , , ochRune i (alla c) anser dels att den del av utskottets yttrande pä s. 33som börjar "Utskottet är" och slutar "anfördamotionsyrkandena" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar motionärernas uppfattning att de regionalpolitiska insatserna skallbidra till en allsidig och jämn fördelning av välfärden mellan landets olikadelar. Politiken bör utformas så att alla människor i olika delar av landet gesmöjligheter till allsidig sysselsättning och service samt en god miljö. Det ärdärför enligt utskottets mening av stor betydelse att på nyttfastslär all regionalpolitiken måste ha decentralistisk inriktning. Utskottetvill understryka att vi fortfarande har ett samhället som i hög grad är ochkommer att vara präglat av koncentration. Det krävs därför kraftfulla insatseroch en uttalad politisk vilja att verka i decentralistisk riktning om denpågående utvecklingen mot ökad koncentration i samhället skall kunna brytas. Endecentralistiskt inriktad regionalpolitik skapar förutsättningar för attarbetskraften och landets övriga produktionsresurser kan utnyttjas på etteffektivt och tillfredsställande sätt. Detta ger möjligheter till en balanseradfördelning av materiella resurser och förutsättningar för goda livsmiljöer iolika delar av landet. En decentralistiskt inriktad politik, där deregionalpolitiska insatserna aren av hörnpelarna, är nödvändig för framtiden.Delta gäller enligt utskottets mening oavsett om man bedömer utvecklingen frånekonomiska utgångspunkter ellerom man ser den i ell vidare perspektiv, somockså innefattar de långsikliga kraven pä resurshushållning, hänsynen tillmiljön och förbättrad livskvalitet. Deallmänna ekonomiska förutsättningarna och konkurrenssituationen ärgrundläggande för de regionalpolitiska insatserna i stort. Erfarenhetenvisar att en god ekonomisk tillväxt för landet i sin helhet inte i sig ledertill en regional utjämning. Behovet av regionalpolitiska insaiser är därförstort både i tider med snabb tillväxt och i samband med ekonomisk slagnation. Regionalpolitikenmåste därför samordnas med och vara ett komplement till de närings- och industripolitiskainsaiser som krävs för all skapa nya sysselsättnings- ochförsörjningsmöjligheter. Regionalpolitikenmåste vidare bidra till att utjämna skillnaderna i förvärvsintensitei mellanolika delar av landet. Det är väl känt att skillnaderna i förvärvsintensitei iförsta hand gäller kvinnorna. Kraftfulla regionalpolitiska insaiser bidrardärför i hög grad till att stärka kvinnornas ställning på arbetsmarknaden ochskapa en ökad jämställdhet mellan könen. Regionalpolitikenmåste också utformas sä att den bidrar lill fortsatt förnyelse av det svenskanäringslivet. Både svensk exportindustri och de förelag som är inriktade påhemmamarknaden kommer under 1980-lalel atl möta härd internationell konkurrens.Regionalpolitiska insatser är ett medel AU 1978/79:23 182 attstärka svensk industris motståndskraft i en sådan situation genom stöd för bl.a. modernisering av anläggningar och utrustning. Ensådan inriktning på regionalpolitiken kommer enligt utskottets mening altmedföra samhällsekonomiska vinster. Förutsättningar skapas för ett effektivtutnyttjande och bevarande av redan befintliga investeringar i infrastruktur,service m. m, som tillgång till sysselsätlning i skilda delar avlandet ökar. Det ovan anförda bör gesregeringen lill känna. dels att den del av utskottets yttrande på s. 34som börjar "Det är" och slutar "motsvarande delar' uort haföljande lydelse: Utskottetansluter sig till den uppfanning,som framförs i motionerna 1653 och 2562.Erfarenhetsmässigt har den röriighetsstimulerande politiken medfört enutarmning av redan hårt drabbade bygder och en koncentration till iarbetsmarknadshänseende gynnade orter och regioner. I de områden som utsattsför en fortlöpande avfolkning kommeren ytteriigare utflyttning att innebära attdet nödvändiga befolkningsunderiaget fören tillfredsställande service kanförsvinna. Förexpansionsoriernainnebär befolkningskoncentralionen svåra problem med bl. a. krav pä storainvesteringar inom bostadsbyggande, kommunikationer och skolväsende m. m. medrisk för ökande sociala missförhållanden liksom en hård belastning på denfysiska miljön. Utskoitetkan i likhet med motionärerna inte acceptera en målmedveten stimulans av dengeografiska röriigheten. Målsättningen med de närings- och regionalpolitiskainstaserna måste vara att ingen mot sin vilja av arbetsmarknadsskäl skalltvingas flytta från sin hemort. All samhällelig verksamhet måste därförunderordnas de regionalpolitiska målen. En decentralistisk helhetssyn måstevara vägledande för de närings- och regionalpolitiska insaiser som krävs föratt ett livskraftigt näringsliv skall kunna utvecklas i alla delarav landet.Därigenom skapas förutsättningar fören allsidig välfärd för de enskildamänniskorna. Utskottetvill vidare i likhet rned motionärerna understryka alt för ett föränderligt ochdynamiskt näringsliv krävs en yrkesmässig röriighet mellan såväl företag sommellan olika branscher. 1 bygder och orter med ensidiga och små arbetsmarknaderoch litet utbud av arbetstillfällen kan dock en yrkesmässig rörlighet irealiteten framtvinga en geografisk rörlighet. Utbildning, omskolning ochandra insatser i syfte atl främja en yrkesmässig röriighet måste i dessaområden kompletteras med kraftfulla sysselsättnings-skapande åtgärder. Påstörre arbetsmarknader med ett differentierat utbud avsysselsättningstillfällen rar inte den yrkesmässiga rörligheten samma negativaregionalpolitiska konsekvenser utan är ett användbart instrument för anpassningtill lokala sysselsätiningsförhällanden. anfört i anslutning till centermotionerna och som i och försig liggeri linje med vad som yrkas i apk-motionen 2564 bör regeringen AU 1978/79:23 183 Motionen 2564, som inte innehåller någon närmare motivering till detaktuella yrkandet, bör inte föranleda någon åtgärd. dels att utskottetshemställan under 3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande regionalpolitikens inriktning moten decentraliserad samhällsstruktur m. m. A. anriksdagen med anledning av motionerna 1978/79:1653, yrkandet 1, och 1978/79:2562, yrkandena 1 a och 1 b, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, B. attmotionen 1978/79:2564, yrkandet 2, inte Föranleder någon åtgärd. 3.Generellt verkande medel i regionalpolitiken (mom. 4) AlfWennerfors (m) och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 35som börjar "Nuvarande former" och slutar "förevarande del"bort ha följande lydelse: Liksommoderata samlingspartiet anser utskottet att den selektiva inriktningen avstödpolitiken har betonats för starkt i propositionen. Selektiva styrmedel ochsubventioner flyttar över en stor del av beslutanderätten till centralt placeradepolitiker och ämbetsmän. I stället är det angeläget att ta till vara detdecentraliserade och effektiva beslutsfattandet som marknadsekonomin germöjligheter till. Enallvarlig nackdel med de utpräglat selektiva och administrativt styrdastödåtgärderna är att de inte främjar det näringsliv som redan finns istödområdena. Tvärtom föreligger risk all stöd som begränsas till vissa företagleder till en snedvriden konkurrens vilken i sin tur hotar sysselsättningen iandra företag. Jämförtmed de selektiva stödformerna är generella medel lätta alt administrera. Inteheller blir det utrymme för subjektiva bedömningar vid hanteringen avstödärendena. Ett decentraliserat beslutsfattande ute i företagen bevaras. mening har de generella medlen en rad fördelar och bör ses somverksamma medel för att stimulera näringslivets utveckling inom stödområdena.Detta bör komma till uttryck i stödpolitiken. Det är givetvis inte fråga om atti grunden riva upp den politik som har förts . Vad det gäller är att gåöver till ett system där man lägger större tyngd vid generellt verkandeekonomiskt-politiska medel än enligt propositionens förslag. Utskottetsprincipresonemang om stödpolitikens allmänna inriktning bör ges regeringen tillkänna. Ställningstagandet innebäratt utskottet ställer sig bakom de synpunktersom anförts i partimotion. Här skall tilläggas att generellastödåtgärder i den praktiska politiken kan utformas på olika sätt. a. en allmän sänkning av lönekostnaderna i stödområdena genom där har ett lägre uttag av socialförsäkrings- AU 1978/79:23 184 avgifterna.Utskoitet återkommer till dessa frågor i den fortsatta framställningen. delsatt utskonets hemställan under 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffande generellt verkande medel iregionalpolitiken att med bifall till motionen 1978/79:2557, yrkandet1, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Generelltverkande medel i regionalpolitiken (mom. 4 - motiveringen) , , och i (alla c)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 35som börjar "Det är" och slutar "verkande medlen" bort haföljande lydelse: Utskottetkonstaterar emellertid att den negativa utvecklingen i områdena 5 och 6 harfortskridit så långt att också utvidgade generella stimulanser i dessa ärnödvändiga. Utskottet återkommer härtill vid behandlingen av centernspartimotion 2562, yrkanden om de regionalpolitiska medlen. Omprövningav länsplaneringen (mom. 5) AlfWennerfors (m) och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.36 börjar "Länsplaneringen är" och slutar "denna punkt"bort ha följande lydelse: Utskoitetkan ansluta sig till den kritiska inställning som kommer till uttryck imotionen från moderata samlingspartiet. En omfattande planeringsverksamhet harbedrivits och kommer även fortsättningsvis att bedrivas utan atl verksamhetenegentligen resulterar i annat än mycket allmänl hållna beslut utan styrandeverkan. Även med de riktlinjer som dras upp i propositionen kommerlänsplaneringen atl präglas av samma oklarhet och obestämdhet i fråga om måloch funktioner som . Som föreslås i den nämnda motionen bör enomprövning av länsplaneringen alltså komma till stånd. Därvid bör analyserasvilka konkreta ambitioner som denna planering skall tillgodose och hur den kanförändras för all direkt tillgodose väl preciserade mål förplaneringsverksamheten. Innandenna omprövning har gjorts och statsmakterna fött tillfälle an la ställningtill de framkomna resultaten bör inte ske någon förstärkning av resurserna förlänsplaneringen. Utskottet avvisar således det förslag till särskilt anslag om35 milj. kr. för verksamheten som begärs i propositionen. Utskottet återkommertill den saken i avsnittet om anslagsfrågor. med tillstyrkan av del aktuella yrkandet i moderatmolionen anfört omen omprövning av länsplaneringen bör regeringen underrättas om. AU 1978/79:23 185 delsatt utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse: 5. belräffande omprövning av länsplaneringen attriksdagen med bifall till motionen 1978/79:2557, yrkandet 10, som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. Starkarelänsdemokratisk förankring av länsplaneringen (mom. 7) , , och i (alla c)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 37som börjar "Också utskottet" och slutar "behandlade delen"bort ha följande lydelse: Länsplaneringen måste föen starkare demokratisk förankring än som är möjligt med det nuvarande systemetdär länsplaneringen leds av länsstyrelserna. Landstingen måste i framtidenkopplas in pä ell helt annat sätt än . Frågan har utretts.Propositionen innehåller dock inte något ställningstagande ulan regeringenskjuter saken pä framtiden. Enligt utskottets uppfattning bör uttalaalt regeringen lägger fram förslag om reformeringen av länsplaneringenså att den får en fastare länsdemokratisk förankring. dels alt utskottetshemställan under 7 bort ha följande lydelse: 7. belräffande starkare länsdemokratisk förankringav länsplaneringen att med bifall till motionen 1978/79:2562,yrkandet 2 b, som sin mening ger regeringen lill känna vad utskollel anfört. Ortsplanensom beskrivningsmodell (mom. 11-13) , , och i (alla c)anser dels att den del av utskottets yttrande som pä s.39 börjar "Enligt propositionens" och pä s. 40 slutar"" bort ha följande lydelse: