bet · G201UbU45 · 1978-12-31 00:00:00 — SÖbör få i uppdrag att utarbeta det diagnostiska material skolorna behöver.Liknande material bör utarbetas i matematik. T huvudsak rör det sig om attanpassa material som redan finns tillgängligt i olika svenska projekt för såvälmatematik som svenska. Ett liknande målkriterium som det som föreslagits inomLÄSK-projektet bör eftersträvas. UbU 1978/79: 45 39 Utskottet finner det angeläget att understryka attpropositionens uttalande inte får innebära att just LÄSK-projektetsdiskussionsförslag om ett årskurs 6-kriterium skall eftersträvas. Detväsentliga är, vilket också framhåUs i motionen 1978/79: 2606, att detdiagnostiska materialet uttrycker en målnivå eller målnivåer på ett sådantsätt att de inte detaljstyr undervisningens innehåll. Önskemåletatt elevema skaU uppnå goda funktionella färdigheter i svenska och matematikfordrar en konsekvent träning under skolåren. Utskottet utgår ifrån attoberoende av hur ett målkriterium utformas det diagnostiska materialet skallvara sådant att det stimulerar till en sådan träning från lågstadiet ochuppåt, vilket i sin tur måste beaktas vid resursfördelningen i skolorna. med anledning av motionerna 1978/79: 266 yrkandet 1 e och 1978/79:2606 yrkandet 4 anfört om färdighetsträningen i skolan bör geregeringen tUl känna. I övrigt bör bifaUa propositionens förslag. Föredraganden (s. 57) ansluter sig till SÖ:sförslag att skolan skaU betona de tekniskt-praktiska vardagsfärdigheter som enmänniska behöver för att klara boende, arbete och fritid. Den moderna människanomger sig med allt fler tekniska hjälpmedel. Hon behöver kunna utföra enklarereparationer. Tekniskt-praktiska färdigheter utgör ett naturligt samverkansområdeinom exempelvis teman och projekt. Inte minst är det i sammanhanget viktigt attteknik får en praktisk inriktning. Propositionen anger vidare att det är encentral uppgift för att förmedla praktiska vardagsfärdigheter. Betydelsenav vardagskunskaper framhålls också i motionerna 1978/ 79: 266 (yrkandet 1 d),1978/79: 2606 (yrkandet 6 e) och 1978/79: 2631 (yrkandet 7). Imotionen 1978/79: 266 betonas att ett sätt att förstärka den praktisktinriktade delen i skolan är att ta upp vardagskunskap i skolundervisningen.Vardagliga saker, exempelvis att laga en punktering på cykeln, fylla iblanketter och reparera olika saker bör ingå i skolans undervisning. Andradelar i vardagskunskapen är matlagning, tvätt och lagning av kläder m. m., somingår i ämnet hemkunskap, samt föräldrautbildning och samlevnadsfrågor. Det ärockså viktigt att teknikämnet får en praktisk inriktning. Genom att föra invardagskunskaper i många olika ämnen är det möjligt att ge eleverna respekt förtingen och för instäUningen "att bruka utan att förbruka". Imotionen 1978/79: 2606 betonas att eleverna utsätts för ett starkt kommersiellttryck. De behöver kunskap om bl. a. marknadsföringens mål och metoder och omhur man som konsument kan få samhäUets skydd och hjälp. understrykermotionen vikten av regeringens förslag om att införa olika moment från bild,hemkunskap och UbU 1978/79: 45 40 slöjdtidigt i liksom betydelsen av obligatorisk teknik på högstadiet. Imotionen 1978/79: 2631 begärs förslag till åtgärder för att samordna sådanamoment i undervisningen, som berör praktiska färdigheter nödvändiga ivardagslivet, t. ex. kunskaper om barn-, familje- och konsumentfrågor. mening bör vardagskunskaper behandlas i aUa skolans ämnen ochinbegripas i undervisningen i övrigt. De bör inte, som föreslås i motionen1978/79: 2631 yrkandet 7, samordnas. Motionsyrkandet bör därför avslås. Utskottetvill utöver vad som Framhålls i propositionen om vardags-färdighetemas centralaroll med anledning av motionerna 1978/79: 266 (yrkandet 1 d) och 1978/79: 2606(yrkandet 6 e) ytteriigare betona vikten av att de kunskaper och färdigheterskolan ger får en stark anknytning till vad som behövs i det dajiga livet iett modernt samhälle. Mer traditionellt, ämnesbetonat stoff kan då behöva vika. sålunda med anledning av motionema 1978/79: 266 yrkandet 1 d och1978/79: 2606 yrkandet 6 e anfört bör ge regeringen tiU känna. I den naturvetenskapliga undervisningen kan enligtpropositionen teori och praktik, förklaring och tUlämpning variera på ettnaturligt sätt. De kan ges en starkt laborativ-experimentell inriktning, byggapå iakttagelser och slutsatser ur dessa. Naturvetenskap och teknik måstebehandlas som en enhet vid undervisningen. Undervisningen måste också vara enförberedelse för en kritisk och aktiv roll i att forma samhälls- ocharbetsmiljö. Naturvetenskaplig-teknisk undervisning kan därför inte isolerasfrån samhällsvetenskaperna. Dettainnebär enligt föredraganden en orientering bort från traditionellt upplagtstoff i främst fysik och kemi. Imotionen 1978/79: 2631 (yrkandet 3) vänder sig motionärerna mot ennyorientering av stoffet i fysik och kemi och hävdar att insikter som förmedlaspå här avsett stadium luåste anses nödvändiga för förståelse av sammanhangen inatur, miljö och teknik. Utskottetansluter sig till propositionens förslag om inriktningen av detnaturvetenskapligt-tekniska blocket. De grundläggande insikter eleverna skaUha måste förmedlas i bättre motiverade sammanhang än för närvarande.Motionsyrkandet bör därför avslås. I propositionen föreslås att teknik skall införassom ett obligatoriskt ämne per klass inom ramen för detnaturorienterande ämnesblocket. Tjänsteunderlaget för nu anställda lärare bliri stort sett detsamma som . Något ökat behov av tekniklärare beräknasinte uppstå. Till frågan om utbUdning av lärare i teknik ämnar föredragandenåterkomma i samband med stäUningstagande tUl förslag UbU 1978/79: 45 41 från1974 års lärarutbildningsutredning (LUT 74). Till fortbildning av de lärare somnu tjänstgör avser föredraganden återkomma till regeringen i annat sammanhang. BeträffandeLUT 74:s förslag i vad gäller undervisningen i teknik i framgår avutredningens betänkande (SOU 1978: 86) Lärare för skola i utveckling (s.130131, 188) att utredningen inte velat anvisa någon bestämd lärarkategorieller föreslå någon bestämd lärarutbildning. Mot bakgmnd av att ämnet teknikförutsatts komma att övergå från att vara ett självständigt tillvalsämne tillatt bli ett obligatoriskt moment inom sektom för orienteringsämnen harutredningen sett teknik som ett exempel på ämnen där undervisningen med fördelkan bedrivas i lärarlag. a. därför menar utredningen att en beredskap förundervisning i teknikämnet bör ges inom flera lärarutbildningsvägar. Fråganom läramtbildningen i teknik berörs i motionen 1978/79: 2606 yrkandet 6 d och imotionen 1978/79: 2535 yrkandena 13. Imotionen 1978/79: 2606 ansluter sig motionärerna fill propositionens förslag attden tekniska undervisningen skall ges en praktisk inriktning. Det är dåangeläget att i största möjliga utsträckning söka engagera lärare med praktiskerfarenhet. I motionen 1978/79: 2535 betonas vikten av att vidareutbildning avlärare i teknik i kombination med trä och metallslöjd skall anordnas med enutbildningstid motsvarande 40 poäng. LUT74 anger fyra olika lärarutbildningar, bl. a. slöjdlärarutbildningen, som börkunna förbereda för undervisning i teknik. Att varierande utbUdningsmöjligheterstår tUl buds går enligt utredningen väl samman med teknikens karaktär av ämnesom hämtar sitt stoff från många discipliner och spänner över en mångfaldtiUämpningsområden. Läramai trä- och metallslöjd kan enligt LUT 74:s uppfattning utgöra en betydanderesurs i teknikundervisningen. Den vidgning av slöjd-lärarutbUdningenstidsramar som föreslås bör enligt utredningen ge möjlighet att ytterligareförstärka den resursen. EftersomLUT 74:s mest genomgripande förslag rör utbildningen av lärare för även utbUdning av lärare i slöjd för behov är det enligtutskottets mening naturligt att frågan rörande läramtbUdning för undervisningi ämnet teknik behandlas i samband med ställningstaganden tUl utredningensförslag och inte behandlas isolerat. Vadsom i propositionen uttalats om att teknikundervisningen skall ha en praktiskutformning är givetvis vägledande för utbildningens utformning. Medvad utskottet sålunda anfört bör avslå motionerna 1978/79: 2535yrkandena 13 och 1978/79: 2606 yrkandet 6 d. UbU 1978/79: 45 42 bör enligt motionen 1978/79: 1339 hosregeringen begära förslag om förstärkt undervisning i skolan om datorer ochdatasystem. I motionen hänvisas till vad som anförts i motionen 1978/79: 1108.I denna motion hävdas att den betydelse som datatekniken kommer att få iframtiden gör det nödvändigt att öka medborgarnas kimskaper på hithörandeområden. Undervisning om datasystem och ADB-teknik bör ges både i gmndskolanoch gymnasieskolan. Vidriksmötet /78 behandlade utskottet (UbU 1977/78:8) ett motionsyrkande(1977/78: 983 yrkandet 1) om att alla skolelever skaU ges gmndläggande praktiskutbildning om datorerna, deras möjligheter och de krav som kan ställas vidutnyttjandet av dem. Utskottet erinrade om att SÖ fick i uppdragav Kungl. Maj:t att undersöka förutsättningama för undervisning i grundskolanoch gymnasieskolan om datorteknik. Utskottet redovisade också det projektDatorn i Skolan () som SÖ startade . I projektet ingårförsöksverksamhet, utprövning av läromedel, undersökningar och information omutrustning, utveckling av en modell för fortbildning samt inte minst utarbetandeav förslag till kursplaner. kallas grundläggande och allmänbUdande undervisning om datoreroch datoranvändning för datalära. Dataläran skall enligt de i projektetuppsatta målen för bl. a. ge grundläggande kunskap omdatabehandling, datorfunktioner och möjligheter att påverka användningen avdatorer. Den skall vidare skapa medvetenhet om konsekvenser av datoranvändningför individ och samhälle. Datalära avses i huvudsak ingå i ämnena matematikoch samhällskunskap i åttonde och nionde årskurs och igymnasieskolans första årskurs samt i något eUer några ämnen i den kommunalavuxenutbildningen. Dataläran ses vidare som en grund för s. k. ämnesanknutendatoranvändning i olika ämnen i gymnasieskolan. Denökande användningen av datorer inom de flesta samhällsområden innebär att alltfler kommer att beröras av datatekniken i vid bemärkelse både i sitt arbeteoch i sitt privatliv. Det är därför enligt utskottets mening viktigt att allahar gmndläggande kunskaper om datorer och användningen av datorer. mening är det därför angeläget att den pågående och omfattandeförsöks- och utredningsverksamheten kan avslutas i sådan tid att resultatenkan läggas tUl grund för arbetet med nya kursplaner och kommentarer till dessaför . Det är också väsentligt att motsvarande arbete i vad gällergymnasieskolans läroplan kan slutföras . Detta gäller främst vad som iprojektarbetet betecknats som datalära. Vad utskottet här anfört bör riksdagenmed anledning av motionen 1978/79: 1339 som sin mening ge regeringen tillkänna. Flera olika motioner behandlarsamhällsorienteringen i skolan. Utskottet vill erinra om vad som inledningsvisberörts i propositionen om UbU 1978/79: 45 43 samverkanmellan skolan och samhället i övrigt. Utskottet har i samband med behandlingenav aUmänna riktlinjer för utveckling behandlat frågor ominternationalisering, fredsfostran och kon-fliktiösningar. Samhällsorienteringenberör enligt propositionen många områden. Föredraganden följer här SÖ:sförslag som tillstyrkts av remissinstanserna. Kursplanema bör enligt förslagetbetona de stora samlevnads- och överlevnadsfrågorna, arbetslivsfrågor,ekonomiska frågor, famUjefrågor, intemationella frågor, invandrarfrågor,miljövårdsfrågor, sexual- och samlevnadsfrågor, trafikundervisning samtundervisning om alkohol, narkotika och tobak. kursplaneförslag som SÖ bifogat utvecklas ytterligare de olikahuvudområdena. Enligt propositionen måste huvudmomenten utbyggas ytterligareinom orienteringsämnena utöver SÖ:s förslag. Det bör också av målen klartframgå vilka centrala begrepp eleverna bör få insikt i. I propositionenbetonas' också sambandet mellan de samhällsorienterande och naturorienterandesektorerna. Även om särskilda mål och huvudmoment föreslås gäUa för de bådasektorerna bör kursplanema kompletteras med exempel på övergripandearbetsområden. Det är då enligt föredraganden särskilt viktigt attmiljöfrågorna betonas. I motionen 1978/79: 736, vilken väckts imderaUmänna motionstiden, föreslås ge regeringen tUl känna vad som imotionen 1978/79: 645 anförts om trafikundervisningen i skolorna, bl. a. att undervisningenbör ges en starkare ställning och att medel inom SÖ:s forsknings- ochutvecklingsarbete bör reserveras för studier av hur trafikundervisningen börläggas upp. Trafikundervisninganges i läroplansförslaget som ett huvudområde. Den har därigenom en starkställning i skolan. Utskottet anser den också vara mycket betydelsefull.Trafikfrågorna har i nu gällande läroplan belysts ingående i supplement tiUläroplanen. Utskottet erinrar om att hithörande frågor behandlasinom trafiksäkerhetsutredningen (K 1973: 07). Medhänvisning till den betoning trafikfrågorna har fått i läroplansförslaget ochtill att undervisningsfrågor behandlas inom pågående trafiksäkerhetsutredningavstyrks motionen. I motionen 1978/79: 794 (yrkandet 1) föreslåsriksdagen hos regeringen hemställa om förslag som innebär attarbetsmiljöutbildningen inom grund- och gymnasieskolorna minst fyUerläroplanens krav. Attläroplanens krav bör uppfyllas gäller för all undervisning, varför riksdagensaknar anledning att göra något särskilt uttalande speciellt förarbetsmiljöundervisningen. Yrkandet 1 i motionen 1978/79: 794 bör därför avslåsav . Enligt motionen 1978/79:1381 (yrkandet 1) bör arbetsmiljön mer in- UbU 1978/79: 45 44 gåendestuderas både praktiskt och teoretiskt. Som utskottet tidigare framhållit ärarbetslivsfrågor enligt förslaget i propositionen ett huvudområde vid kommandeutformning av kursplanema. De arbetssätt som rekommenderas innebär enligtföredraganden (s. 20) starkt ökade inslag av studiebesök och medverkan av demsom är anstäUda i arbetsliv eller verkar i föreningar, organisationer ochkulturliv. Motionenväcktes under allmiinna motionstiden. Då de framförda kraven är tillgodoseddagenom propositionens förslag bör motionsyrkandet avslås. I motionerna 1978/79:937 och 1978/79:939 (yrkandet1) berörs fackliga frågor i skoltmdervisningen. Enligt motionen 1978/79: 937bör facklig kunskap införas som schemalagt ämne. Enligt motionen 1978/ 79: 939bör eleverna förberedas :för rollen som löntagare och stimuleras till fackligtoch politiskt engagemang. Arbetslivsfrågorutgör ett huvudområde för skolundervisningen enUgt föreliggande förslag. Därmåiste ingå information om facklig verksamhet och om de lagar och regler somgäller inom arbetslivet. Det är viktigt att den del av samhällsorienteringensom rör den fackliga verksamheten behandlas metodiskt på samma sätt som annatundervisningsinnehåll. Utskottet vill vidare framhålla att den måste utgå frånelevemas upplevda problem och präglas av en undersökande och problemorienteradmetodik, diskussioner, intervjuer och studiebesök. Därigenom och genomverksamheten i klassråd och arbetsenhetskonferenser bör elevema kunnastimuleras till engagemang i frågor som berör arbetslivet i och utanför skolan.Det är väsentligt att arbetslivet i så stor utsträckning som möjligt belyses avdem som direkt arbetar med frågorna. Utskottetanser att fackliga frågor bör behandlas integrerat i olika sammanhang, inteminst som tema- och projektarbeten om arbetslivet. De bör därför inte införassom eget ämne på timplanen. Skolans undervisning och verksamhet måste förberedaeleverna för rollen som medborgare, inte speciellt för löntagarrollen. Medhänvisning tiU vad utskottet anfört bör motionerna 1978/79: 937 och 1978/79:939 yrkandet 1 avslås av . I motionen 1978/79: 2636 (yrkandet ) föreslåsatt momentet skolaarbetsliv införs som huvudmoment inom de olika ämnena påaUa stadier. Riksdagenhar tidigare fastställt att arbetsHvet som en del av studie-ochyrkesorienteringen bör behandlas inom ramen för olika ämnen (prop. 1971: 34,UbU 1971: 21, rslcr 1971: 214). Framhävande av arbetslivet som ett huvudområdei det aktuella läroplansförslaget markerar ytterligare den vikt området börtillmätas då huvudmomenten utformas i olika ämnen. Motionäremas önskemål ärdärigenom tillgodosedda i det framlagda förslaget, varför motionsyrkandet böravslås. UbU 1978/79: 45 45 Totalförsvaret berörs i motionen 1978/79:1389,vilken väcktes under allmänna motionstiden. I motionen föreslås att det inomämnet samhällskunskap skall finnas ett huvudmoment om totalförsvaret, variskall ingå information om värnpliktsutbUdningens former och syfte. liksom har i sina remissvar på SÖ:släroplansförslag framhållit att det finns grund för en obligatoriskundervisning om totalförsvaret genom beslut om en sådan (prop. 1962: 74, SU 1962: 62, rskr 1962: 171). Totalförsvaret har enligtföredraganden en viktig funktion i samhället både ekonomiskt och personellt.Totalförsvaret bör därför beredas plats i undervisningen. Vidbehandling av totalförsvaret är det enligt utskottets mening naturligt attockså värnpliktsutbUdningen kommer att belysas. Motionsyrkandet är därigenomtillgodosett genom propositionen, varför motionen bör avslås av riksdagen.Utskottet utgår i sammanhanget ifrån att skolan inom ett huvudmoment omtotalförsvaret belyser inte enbart det mUitära försvaret utan också deekonomiska, civila och psykologiska försvarsåtgärder som sammanfattas ibegreppet totalförsvar. I den nu gällande läroplanen för (Lgr69) sammanfattas målet för undervisningen i religionskunskap på följande sätt. Undervisningen i reUgionskunskap har till uppgiftatt orientera eleverna om de bibliska skriftemas huvudsakliga innehåll, omkristen tro och etik och om huvuddragen av kristendomens historia ochsamfundsformer. Den skall orientera om övriga religioner, deras heligaskrifter, tro, etik och samfundsformer. Den skaU vidare ge kännedom om andralivsuppfattningar och attityder tUl tiUvaron än de religiösa. Den skall ge eninblick i nutidens etiska och livsåskådningsmässiga grundfrågor ochtankeströmningar. Undervisningenskall vara vidsynt och objektiv i den meningen, att den meddelar sakligakunskaper om olika tros- och livsåskådningars innebörd och innehåll utan attauktoritativt söka påverka eleverna att omfatta en viss åskådning. Den bör skepä ett sådant sätt, att eleverna uppfattar frågeställningarnas allvar ochbetydelse och så att den främjar deras personliga utveckling och bidrar tillatt skapa förståelse för värdet av en personlig livsåskådning liksom förståelseoch respekt för olika uppfattningar i livsåskådningsfrågor. Arbetetbör inriktas på att bibringa eleverna sådana färdigheter, att de kansjälvständigt förvärva kunskaper. Enligt timplanen i lgr 69 anges undervisningstidenför ämnena religionskunskap och hembygdskunskap gemensamt med 5, 6 resp. 7veckotimmar för elevema i årskurserna 1, 2 och 3. Påmellanstadiet ingår religionskunskapen som ett av fem orienteringsämnen, vilkagemensamt har i vardera årskurserna 4, 5 och 6. De andra fyraorienteringsämnena är samhällskunskap, historia, geografi och naturkunskap. Ianmärkningarna tiU timplanen anges den huvudsakliga fördelningen av lektioneri de fem ämnena under UbU 1978/79: 45 46 För religionskunskap anges 70 lektioner i varje årskurs av sammanlagt296 lektioner. På högstadiet upptar orienteringsämnena av de 33elevveckotimmarna i varje årskurs. Om undervisningen i orienteringsämnenanordnas ämnesvis, fördelas den sammanlagda undervisningen i årskurserna 7, 8och 9 av vederbörande rektor, varvid tidsramen gäller för ämnetreligionskunskap. Enligt gällande bestämmelser i skollagen (1962: 319) finnsmöjlighet till befrielse från deltagande i undervisningen i religionskunskap.Därjämte kan regeringen enligt utbildad praxis medge enskilda elever ellergrupper av elever disjsens från deltagande i undervisning i religionskunskap. Isitt förslag tiU ny läroplan har SÖ föreslagit att ämnet religions-kimskapskall upphöra som självständigt ämne med egna mål och huvudmoment. MöjlighetentUl befrielse från ui\dervisning i religionskunskap skall också slopas enligtSÖ:s förslag. Ipropositionen föreslås att särskilda mål och huvudmoment skall gälla för densamhällsorienterande resp. för den naturorienterande-tek-niska sektorn. Ettsamarbete över sektorsgränsema är dock angeläget, betonar föredragandestatsrådet. För den samhällsorienterande sektorn bör särskUd tid anges. I dennabör religionskunskap ingå. Vissa särskilda delmål och huvudmoment anges förämnet religionskunskap. Imotionema 1978/79:2602 (yrkandet 2) och 1978/79:2632 hemställs att förreligionskunskap skall gälla i huvudsak samma mål och huvudmoment som i den nugällande läroplanen. Vidare yrkas i motionen 1978/79: 2602 (yrkandet 1) attriksdagen skall besluta att det även för enskilda orienteringsämnen skall gällasärskilda mål och huvudmoment. Samma krav framförs i motionen 1978/79: 2601(yrkandet 1). I motionen 1978/79: 2599 hemstäUs (yrkandet 1) attreligionskunskap skaU vara ett självständigt ämne. Skolanskall enligt utskottets mening ge aUa insikt och kunskaper om de storasamhällsfrågorna, om deras sammanhang och avhängighet av mänskligaprioriteringar. För att elevema skaU kunna få insikt i miljöfrågorna,energiförsörjningen eller världssvälten bör olika orienteringsämnenintegreras. De etiska och religiösa frågorna kan därvid inte isoleras utan börrelateras tUl de stora överlevnadsfrågorna, de teknologiska framstegen ochkapprustningshotet. Meddet anförda ansluter utskottet sig till regeringens förslag om särskilda målför den samhällsorienterande sektorn. Utskottet avstyrker därför motionema1978/79: 2602 yrkandet 2 och 1978/79: 2632. Detär angeläget att skolans undervisning utgår från elevemas verklighetsuppfattning.Den välstmkturerade kunskapsmassa som finns samlad inom traditionella ämnen fåraldrig vara startpunkt för skolarbetet. Det är väsentiigt att stoffet i skolanbelyses ur flera traditionel- UbU 1978/79: 45 47 bör därför enligt utskottets mening avslåmotionerna 1978/79: 2601 yrkandet 1 och 1978/79: 2602 yrkandet 1. Föredragandenframhåller i propositionen några ornråden som religionskunskapen specifiktskaU behandla, nämligen frågor om liv och död, mening och meningslöshet. Detsvenska kristna arvet bör också enligt föredragande statsrådet konfronterasmed andra religiösa traditioner. Utskottet avstyrker därföräven yrkandet 1 i motionen 1978/79: 2599. Enligtförslagen i propositionen skall antalet timmar för den samhällsorienterandesektom i gmndskolan minskas på mellanstadiet och påhögstadiet. Utskottet har tidigare i detta betänkande dock föreslagit attantalet timmar för samhällsorienterande ämnen skall vara oförändrat påhögstadiet. framhåller i propositionen att undervisningen i religionskunskapskall ges motsvarande utrymme i läroplanen som . Detta innebär att ämnetreligionskunskap i likhet med övriga samhällsorienterande ämnen kommer att fåett något minskat tidsutrymme på mellanstadiet. Särskilt utrymme i tiden måsteenligt föredragandens mening anges för religionskunskapen bl. a. med hänsyntill att vissa elever kan befrias från deltagande i religionskunskap enligt gällandebestämmelser. Vadföredraganden anfört har i motionen 1978/79: 2606 (yrkandet 6 c) kritiseratseftersom det tolkats så att religionskunskapen skall få oförändrat tidsutrymmepå övriga samhällsorienterande ämnens bekostnad. Utskottet finner dock attpropositionen skall tolkas så att ämnet religionskunskap får motsvarande andelav antalet timmar av det sam-häUsorienterande blocket som . Religionskunskapfår alltså i likhet med övriga samhällsorienterande ämnen ett något minskattidsutrymme på meUanstadiet. Motionen1978/79: 2606 (yrkandet 6 c) behandlar också möjligheterna till befrielse fråndeltagande i religionskunskap. Motionärema yrkar att befrielse från deltagandei undervisningen i ämnet inte skall kunna ges eftersom undervisningen i samhällsorienteringskaU ske integrerat där moment av historia, geografi, religionskunskap ochsamhällskunskap ingår.