bet · G201UbU28 · 1978-12-31 00:00:00 — UbU 1978/79:28 betänkande med anledning av propositionen 1978/79:100 såvitt gälleranslag till det obligatoriska skolväsendet m. m. jämte motioner I betänkandet behandlas förslag somregeringen i propositionen 1978/ 79: 100 bilaga 12 ()efter föredragning av statsrådet förelagt under avsnittetSkolväsendet, rubrikerna Det obligatoriska skolväsendet m. m. (punkterna C11C 16), Gymnasiala skolor m. m. (punkterna C 18C 24 och C 27) och Investeringsbidrag(punkterna C 28C 29) jämte yrkanden i motionerna 1978/79: 629, 731, 735, 934och 1906. Bidrag till driften av gmndskolor m. ni. Regeringen harunder punkten C 11 (s. 305314) föreslagit att 1. godkänna vadsom i propositionen förordats om statsbidrag till semesterlönetillägg, 2. godkänna vadsom i propositionen förordats om statsbidrag till kostnader förstödundervisning i svenska och för undervisning i hemspråk, 3. godkänna deriktlinjer beträffande rektors- och studierektorstjänster i somförordats i propositionen, 4. antaga inomutbildningsdepartementet upprättat förslag till lag om ändring i skollagen(1962: 319), 5. till Bidragtill driften av grundskolor m. m. för /80 anvisa ettförslagsanslag av 9 . 1978/79: 629 av m. (s) vari såvitt nu är i fråga yrkas att beslutar att till Bidrag tUl driften av grundskolor m. m.för /80 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med 95milj. förhöjt förslagsanslag av 9 638 milj. kr. att fördelas i enlighetmed vad som anförts i motionen (yrkandet 1), 1978/79: 731 av . (s) vari yrkas att beslutar som sin mening ge regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om behandlingen av regeringens förslag omsammanförande av resurserna för hemspråksundervisning och för stödundervisningi svenska, 1978/79: 735 av m. (vpk) vari yrkas att beslutar att för /80 anslå 50milj. till den kommunala musikundervisningen, 1 1978/79. UbU 1978/79: 28 2 1978/79: 934 av m. fl. (s) variyrkas att beslutar att i statsbidraget för införa enindelning av tilläggsbidraget i fem gmpper. Antalet elever i beräknas innevarandeläsår vara 1040 000. Vid /78 beslöts ett nytt system förstatsbidrag till (prop. 1977/78: 85, UbU 1977/78: 21, rskr 1977/78:260). Deviktigaste komponenterna i detta system är basresurser, förstärkningsresurseroch tilläggsbidrag. För varje skolenhet beräknas antalet basresurser med hänsyntill antalet elever i varje årskurs av vid enheten.Förstärlcningsresurser utgår dels direkt till kommunerna med perelev, dels som en resurs för länsskolnämn-den att fördela inom länet efterbehov. Länsskolnämndsresurserna är i per elev,i samt i per elev samt iövriga län per elev. Vidare utgår tilläggsbidrag för vissakostnader. Tilläggsbidraget utgår med viss procentsats av statsbidraget förbas- och förstärkningsresurserna. Härutöver utgår bidrag för vissa särskildaändamål, bl. a. särskild undervisning, hemspråksundervisning, vissaarbetsgivaravgifter och samlad skoldag. Regeringenfastställer veckotimpris för bas- och förstärknings-resurser. /79 är de preliminära timpriserna i genomsnitt ,respektive . för de tre stadierna i samt , för förstärkningsresursen. Statsbidragetutbetalas, i likhet med tidigare, i form av förskott och /80 belastas anslaget med förskott /80 beräknat påstatsbidraget /79 samt slutreglering av 1978/bidrag. Anslagetbelastas vidare med kostnader för reseersättningar m. m., med bidrag tillkommuner och organisationer för vissa verksamheter samt med kostnader förstatsbidrag till avgifter till försäkring för tilläggspension (ATP). Slutligenutgår ur anslaget bidrag till vissa enskilda skolor. beräknar att statsbidraget för /79 till bas- ochförstärkningsresurser, tilläggsbidrag, stödundervisning i svenska och hemspråksundervisningsamt kallorts- och finsk-språkstUlägg m. m. uppgår till 6 . Medhänsyn tiU gällande förskotts- och slutregleringsförfärande beräknarföredraganden statens kostnader /80 för nämnda ändamål till . Totalt beräknas anslaget till uppgå tUl . Imotionen 1978/79: 629 (yrkandet 1) yrkas ett i jämförelse med UbU1978/79:28 3 regeringens förslag med 95 milj. kr, förhöjt anslag.Motionärerna vill fördubbla den förstärkningsresurs som länsskolnämndemafördelar så att nämnderna vid behov kan ge kommuner med speciella problemmöjligheter att engagera flera vuxna i skolarbetet. Det beslutade statsbidragssystemet medger attresurserna används flexibelt och ger härigenom ett stort utrymme för både kommuneroch länsskolnämnder att sörja för speciella behov i skolan hos de elever sombehöver extra stöd och hjälp. Utskottet anser att länsskolnämndema genom att de fördelaren del av förstärkningsresursen fått en möjlighet att tillgodose medelsbehovhos kommuner som har problem inom skolan. Med hänsyn härtill och till detstatsfinansiella läget avstyrker utskottet motionen 1978/79: 629 yrkandet 1, Föredragande statsrådet har ibudgetpropositionen anmält att hon beräknar tilläggsbidraget till /79, Med anledning av en framställning om differentiering avtilläggsbidraget framhåller föredraganden att den utvärdering och uppföljningav statsbidragssystemet som () fått i uppdrag att göra böravvaktas. Hon är därför inte beredd att förorda någon ändring av principen meden enhetlig procentsats, I motionen 1978/79; 934 yrkas en indelning avtilläggsbidraget i fem grupper för att åstadkomma större rättvisa mellankommunerna. Utskottet biträder föredragandens uppfattning att det nyastatsbidragssystemet bör följas upp och utvärderas innan några förändringar avtilläggsbidraget övervägs. Utskottet avstyrker motionen 1978/79: 934, I motionen 1978/79: 735 begärs ettsärskilt statsbidrag av 50 milj, kr, till den kommunala musikundervisningen.Med hänsyn bl. a. till det statsfinansiella läget kan utskottet inte tillstyrkamotionen. Bidraget till kostnader förstödundervisning i svenska utgår för högst förvarje grupp av elever. Bidraget till hemspråksundervisning utgår med 1,1veckotimme per elev som deltar i sådan undervisning under läsåret. Föredraganden föreslår att resurserna för stödundervisningi svenska och för hemspräksundervisning, som tillsammans beräknas uppgå tUl 231milj. under /79, läggs samman. Härigenom skulle enligtpropositionen kommunerna få bättre möjlighet att i genom tidigainsatser i hemspråksundervisningen stimulera elevernas språkutveckling.Föredraganden föreslår att SÖ skall få i uppdrag att inkomma med förslag tilländrade bestämmelser för bidrag till kostnader för stödundervisning i svenskaoch för undervisning i hemspråk. Sammanförandet av dessa resurser får dockenligt föredragandens mening inte medföra ökade kostnader för staten ellerrubba relationerna totalt inom mellan stödundervisning ochhemspråksunder- It 1978/79. Kartong: S. 4, under hemställan, rad 10 Står: hempräkRättat till: hemspråk UbU 1978/79:28 4 visning.Regeringen begär bemyndigande att vidta de ändringar i förordningen omstatsbidrag till som sammanläggningen av resurserna kräver. Imotionen 1978/79: 731 framför motionärerna betänldigheter mot regeringensförslag. De sympatiserar med förslagets syfte men framhåller att effekterna avförslaget inte kan överblickas. De menar att man inom samma ekonomiska ram somhittills gällt inte kan öka hemspråksundervisningen utan att minskastödundervisningen i svenska. En schablonisering skulle också kunna innebäraatt de kommuner, som tar ut ett större antal timmar än andra, kan drabbasnegativt av den föreslagna ändringen. Motionärerna har dock ingen invändningmot ätt SÖ får det i budgetpropositionen angivna uppdraget men anser dels attinvandrarnas egna organisationer bör få delta i arbetet, dels att förslaget börföreläggas , innan regeringen utfärdar föreskrifter. I motionen yrkasatt som sin mening bör ge regeringen till känna vad motionärernaanfört. Somtidigare nämnts är statsbidraget till hemspråksundervisningen relaterat tillantalet deltagande elever medan resursen för stödundervisning i svenska utgårmed för varje elevgrupp. Gruppstorleken är inte reglerad, menenligt SÖ:s anvisningar skall undervisningsgrupperna vara små. Förstödundervisning i svenska kan alltså de kommuner som har behov av det fåmycket stora resurser. Utskottethar tidigare tagit ställning till förslag om schablonisering avstatsbidragsregler. Det är utskottets erfarenhet att en schablonisering av ettdetaljerat bidragssystem ofta medför negativa effekter för de kommuner somutnyttjat tidigare givna regler mer än andra. Enligt utskottets mening börförslaget om sammanförande av resurserna för stödundervisning i svenska och förundervisning i hemspråk bearbetas ytterligare och dess genomförande anstå tilldess konsekvenserna bättre kan överblickas. Utskottet avstyrker alltsåregeringens framlagda förslag. 1. att beträffande beräkningsgrunderna för förstärkningsresursenavslår motionen 1978/79: 629 yrkandet 1, 2. att beträffande differentiering av tilläggsbidraget avslårmotionen 1978/79: 934, 3. att beträffande särskilt statsbidrag till den kommunalamusikundervisningen avslår motionen 1978/79: 735, 4. att med anledning av motionen 1978/79: 731 avslårpropositionen 1978/79: 100 såvitt den gäller sammanförande av statsbidragsresursernaför stödundervisning i svenska och för undervisning i hemspråk, 5. att godkänner vad som i propositionen 1978/79: 100 förordatsom statsbidrag till semesterlönetillägg. UbU 1978/79:28 6. att godkänner de i propositionen 1978/79: 100 förordaderiktlinjerna beträffande rektors- och studierektorstjänster i , 7. att antar ett inom upprättatförslag till lag om ändring I skollagen (1962: 319), 8. att beträffande medelsanvisningen med bifall tillpropositionen 1978/79: 100 samt med avslag på motionerna 1978/79: 629 yrkandet1 och 1978/79: 735 tUl Bidrag till driften av grundskolor m. m. för budgetåret1979/80 anvisar ett förslagsanslag av 9 . 2.Bidrag till svensk undeiTisning i utlandet m. m. Sameskolor. UtskottettUlstyrker regeringens förslag under punkterna C 12C 13 (s. 315 318) ochhemställer 1. att till Bidrag till svensk undervisning i utlandet m. m.för /80 anvisar ett förslagsanslag av , 2. att till Sameskolor för /80 anvisar ettförslagsanslag av . 3.Specialskolan m. m.: Utbildningskostnader. Regeringen har under punkten C 14(s. 318326) föreslagit att till Specialskolan m. m.:Utbildningskostnader för /80 anvisa ett förslagsanslag av . 1978/79: 1906 av () och BengtWiklund (s) vari yrkas att beslutar permanenta verksamheten meddecentraliserade högstadier vid specialskolorna från och medbudgetåret//80 och ger regeringen detta till känna. I avsnittet Skolväsendet, Vissa gemensamma frågor(s. 250), framhåller föredragande statsrådet att frågan om handikappadeelevers skolutbildning bör ägnas stor uppmärksamhet. Integrationen av handikappadeelever i det allmänna skolväsendet utreds av en särskild kommitté (U 1978: 07)som tillkallades, . Kommittén skall bl. a. överväga hurintegrationen i det allmänna skolväsendet kan genomföras utifrån de skildaelevgruppernas behov. I uppdraget ingår även att se över specialskolansframtida organisation och arbetsuppgifter. Undervisningenför döva och hörselskadade elever på högstadiet skall enligt statsmakternasbeslut (prop. 1965: 70, SU 1965: 101, rskr 1965: UbU1978/79:28 6 275) vara förlagd till Birgittaskolan i (SÖ) har dock med stöd av regeringens bemyndiganden medgivit att högstadieundervisning försöksvis anordnas vid övriga skolenheterför döva och hörselskadade elever. Försöksverksamheten inleddes budgetåret1970/71 och har sedan successivt fortsatt så att högstadieundervisningen nu ärdecentraliserad till alla skolenheter. SÖ har föreslagit att försöksverksamhetenskall permanentas eftersom erfarenheterna varit goda. Föredragande statsrådetanmäler i propositionen 1978/79: 100 att hon inte är bereddtillstyrka förslaget. I motionen 1978/79: 1906 yrkas att beslutarpermanenta verksamheten med decentraliserade högstadier vid ifrågavarande skolenheterfr. o. m. /80. Motionärerna framhåller att tiden nu borde vara inneför ett slutligt ställningstagande till högstadieorganisationen ispecialskolan för döva och hörselskadade elever. Anordningens karaktär avförsöksverksamhet medför enligt motionärerna olägenheter i fråga omanställningstrygghet för personalen, lokalförsörjning och planering avundervisning, boende samt fritidsverksamhet. Utskottet anser attförsöksverksamheten med decentraliserad högstadieundervisning varit sålångvarig att de erfarenheter som erhållits borde kunna utgöra underlag förett slutligt ställningstagande i frågan. Utskottet förutsätter därför attintegrationskommittén, som skall behandla specialskolans organisation,behandlar denna fråga med förtur och avger förslag till regeringen så snartdet är möjligt med hänsyn till kommitténs övriga arbetsuppgifter. Utskottet äralltså inte berett tUlstyrka yrkandet i motionen 1978/79: 1906, vilket skulleinnebära ett föregripande av integrationskommitténs prövning av frågan. Utskottet ansluter sig även i övrigt till vad regeringenunder förevarande anslagsrubrik föreslagit. 1. att beträffandedecentraliserad högstadieundervisning för döva och hörselskadade elever avslårmotionen 1978/ 79: 1906, 2. att till Specialskolan m.m.: Utbildningskostnader för /80 anvisar ett förslagsanslag av91 . Specialskolan m. m.: Utrustning m. m. Specialskolan m.m.: Resor för elever jämte ledsagare. Utskottet tillstyrker regeringens förslagunder punkterna C 15C 16 (s. 326329) och hemställer 1. att till Specialskolan m.m.: Utrustning m. m. för /80 anvisar ett reservationsanslag av , 2. att till Specialskolan m.m.: Resor för elever jämte UbU1978/79:28 7 ledsagare för /80 anvisar ettförslagsanslag av Kostnader för viss personal vid statligarealskolor m. fl. Utskottet tUlstyrker regeringens förslag underpunktema C 18C 24 (s. 350359) och hemställer 1. att till Kostnader förviss personal vid statliga realskolor för /80 anvisar ettförslagsanslag av , 2. att till Bidrag tilldriften av riksinternatskolor för /80 anvisar ett förslagsanslagav , 3. att tillSjöbefälsskolorna för /80 anvisar ett förslagsanslag av , 4. att till Trädgårdsskolani : Utbildningskostnader för /80 anvisar ettförslagsanslag av , 5. att till Trädgårdsskolani : Materiel m. m. för /80 anvisar ettreservationsanslag av , 6. att till Bidrag tillBergsskolan i för /80 anvisar ett förslagsanslag av , 7. att till Bidrag tilldriften av vissa privatskolor för /80 anvisar ett förslagsanslagav . Bidrag till kostnader för granskning av utfördagesällprov. tillstyrkerregeringens förslag under punkten C 27 (s. 364) och hemställer attriksdagen till Bidrag till kostnader för granskning av utförda gesällprovför /80 anvisar ett anslag av 44 000 Bidrag till byggnadsarbeten inom skolväsendet m. m.Bidrag till undervisningsmateriel inom gymnasieskolan m. m. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkterna C 28C 29 (s. 365376) och hemställer 1. att medger attförhandsbesked om statsbidrag till byggnadsärenden för skolväsendet får lämnasi enlighet med vad som förordats i propositionen 1978/79: 100, 2. att till Bidrag tillbyggnadsarbeten inom skolväsendet m. m. för /80 anvisar ettförslagsanslag av , 3. att till Bidrag tillundervisningsmateriel inom gym- UbU 1978/79:28 8 för /80 anvisar ett reservationsanslag av . Närvarandevid ärendets slutbehandlirig: (), (), OveNordstrandh (m), (), (), (),(), (), (), Hans Nyhage (m),(), (), (), JörgenUllenhag (fp) och (). vidpunkten 1 (Bidrag till driften av grundskolor m. beträffande anslaget tillgrundskolan av , , , ,, och (samtliga s) som anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 3 sombörjar "Det våren" och slutar "yrkandet 1" bort ha följandelydelse: Ilikhet med vad som framförts i motionen 1978/79: 629 anser utskottet att detfinns skäl att tillföra skolan ytterligare resurser i syfte att förbättraarbetsmiljön i skolan. Rapporterna om brister i arbetsmiljön i skolan och andraförhållanden som motverkar skolans mål kräver enligt utskottets mening attomedelbara åtgärder vidtas. Dessa bör redan nästa läsår inriktas på att ökaandelen vuxna i skolan varigenom fler barn och ungdomar kan få ökad hjälp, stödoch stimulans. Åtgärderna bör sättas in koncentrerat. Med instämmande imotionen 1978/79: 629 anser utskottet att de medel som står tilllänsskolnämndernas disposition för en behovsinriktad resursfördelninginnevarande år bör fördubblas /80. Därigenom kan skolor medstora problem få in fler vuxna i direkt arbete med eleverna. Den pedagogiskaoch sociala förnyelse som ligger i SIA-reformen underlättas. En öppen ochdemokratisk skola kan fungera bättre genom att dess personal förstärks medvuxenresurser ur elevernas närmiljö, t. ex. lärare, föräldrar, ledare frånföreningsliv och fritidsverksamhet. Utskottet förordar därför att riksdagenbifaller förslaget i motionen 1978/79: 629 yrkandet T om en fördubbling av dens. Som en följd härav bör anslaget Bidrag tUldriften av grundskolor m. m. räknas upp med 95 mUj. utöver vad regeringenföreslagit. UbU 1978/79: 28 9 dels att utskottets hemställan under 1 och 8 bortha följande lydelse: 1. att beträffande beräkningsgrunderna förförstärkningsresursen bifaller motionen 1978/79: 629 yrkandet 1, 8. attriksdagen med anledning av propositionen 1978/79: 100 och med bifall tillmotionen 1978/79: 629 yrkandet 1 samt med avslag på motionen 1978/79: 735 i vadavser medelsanvisningen till Bidrag till driften av grundskolor m. m. för budgetåret1979/80 anvisar ett förslagsanslag av 9 .