bet · G201LU9 · 1978-12-31 00:00:00 — beträffandeindexändringar av underhållsbidrag av , , ArneAndersson i , , , ochBirgitta (samtliga s) som anser dels atl den del av utskottels yttrande som på s.72 börjar med orden "När det" och slutar med orden "återske" bon ha följande lydelse: Närdet därefter gäller den i motionen 29 väckta frågan om en översyn avandelslalel vill utskottet framhålla att redan den omständigheten atlandelslalel synes ha fastställts efter en ren skälighetsbedömning talar för alldet bör bli föremål för prövning. Enligt ulskoiteis mening måsteockså beaktas att den allmänna utvecklingen under de är indexlagen varit ikraft har företett stora variationer. Vissa är har det på arbetsmarknaden varitlöneförhöjningar, som inneburit standardförbättringar för löntagarna, andra århar den genomsnittlige löntagaren fått en viss standardsänkning. mening torde man kunna räkna med atl del även i framliden kommer attvara stora variationer i löneutvecklingen. Även prisutvecklingen kommer med allsannolikhet att fiuktuera. Utskotiei vill vidare peka på att den underhällsskyldigesförmåga all betala underhållsbidrag också påverkas av ändringar iskattelagstiftningen. På grund av det anförda kan utskottet ställa sig bakommotionärernas uttalanden om alt del är nödvändigt att regeringen följerutvecklingen och lägger fram de förslag lill jämkningar i LU 1978/79:9 92 andelslalelsom kan föranledas av löne- och prisutvecklingen samt av ändringar iskalielagsiiftningen. Skulle del blir kraftiga och snabba förändringar iinkomsl-och prisulvecklingen kan del självfallet blirerforderligi med ärligajämkningar av andelslalel. VadUlskoUel sålunda anföri bör ges regeringen till känna. Slällningsia-gandeiinnebär atl ulskoitei tillstyrker bifall till motionen 29, yrkandet 5. delsatl utskottets hemställan under 15. bon ha följande lydelse: 15. beträffande indexändringar av underhållsbidragall med bifall till motionen 1978/79:29, yrkandet 5, ger regeringentill känna vad utskottet anföri härom. 7.vid moment 16 i utskottets hemställan beträffandeunderhållsbidrag lill ontgifi make av () och ()som anser dels all den del av utskottets yttrande som börjarpä s. 74 med orden "Utskoliet erinrar" och slutar på s. 76 med orden"motionen 35" bort ha följande lydelse: anföri ovan upphör således underhållsbidrag automatiskt all utgå vidomgifte men ej om den underhållsberättigade fiyttar samman med annan part underäklenskapsliknande förhållanden ulan alt ingå ett formellt äktenskap. Dessa fallkan i förstone le sig likartade, och utskotiei har därför i och för sigförståelse för önskemålet om en likartad reglering. Enligt utskottels meningföreligger det dock en avgörande skillnad mellan å ena sidan ett nytt äklenskapoch å andra sidan enbart ett samboende under äklenskapsliknande förhållanden.Vid omgifte blir nämligen den nye maken underhällsskyldig medan någon sådanskyldighet inte åvilar den samboende parlen. Ett slopande av den nuvarandebestämmelsen om att underhällsbidrag upphör vid omgifte skulle därför kunnaleda till dubbel underhållsskyldighet, dels från maken i det tidigareäktenskapet, dels från maken i det sist ingångna äktenskapet. Som motionärernaanför rimmar förslaget också illa med att pension lill efterlevande make iregel upphör vid omgifte. Motionärernahävdar all regeringens förslag saknar förankring i nu gällanderälisuppfalining. Delta påstående har stöd i vad remissinstanserna anföri.Några remissinstanser har i. o. m. anseii alt förslaget torde för många framståsom orättfärdigt, onaturligt och t. o. m. ansiölligt. All nu i propositionenmot en majoritet av remissinstansernas uppfattning lägga fram etl förslag lilllagändring som hell lorde sakna stöd i den allmänna rättsuppfattningen finnerutskottet förvånande. Med hänsyn till del anförda kan utskoliet inte biträdapropositionens förslag. Utskottet föreslår därför atl med bifall tillmotionen 35 fogar till 14 a S förslaget till lag om ändring i GB en mening avinnebörd atl om den underhållsberättigade ingår nytt äklenskap skall bidrag ejvidare utges. LU1978/79:9 93 Utskottet vill tilliigga all vadutskottet ovan anfört inte innebäratl utskottet saknar förståelse för all mångaunderhållsskyldiga upplever del som orättvist all underhållsbidrag skall ulgå,när den underhållsberälligade fiyiiar samman med ny part utan all ingå ett nyiiäklenskap. En lösning på delta problem hade varit att låta underhållsbidragetupphöra även vid samboende utan äktenskap. I sådant fall måste dock kunnafasisliillas alt etl samboende kommit till siånd, någoi som torde möta påuppenbara svårigheter. Utskottet kan därför inte förorda au en regelmoisvarande den som enligt utskottet skall gälla vid omgifte införs vidsamboende. Ulskoitei vill emellertid erinra om all bidragei kan jämkas ellerslopas om den omständigheten all den underhållsberälligade lever lillsammansmed annan under äklenskapsliknande förhållanden medför en ändring till detbättre i den underhållsberätiigades ekonomi. dels atl utskottets hemstiillan under 16. bon ha följandelydelse: 16. atl beträffandeundeiliållsbidrag till onigifi make med bifall till motionen 1978/79:35 antar14 a ;; förslaget till lag om ändring i giftemålsbalken med följande somutskottets Jöislag betecknade lydelse: Propositionens Jöislag Utskottets fötslag 14 a S Underhållsbidrag efter akten- Underhållsbidrag efter äkten skapsskillnad utges fortlöpande. Om skapsskillnad utges fortlöpande. Om det finns särskilda skäl kan rätten det finns särskilda skäl kan rätlen dock bestämma atl bidragei skall dock bestämma att bidraget skall eriäggas med ett engångsbelopp. erliiggas med ett engångsbelopp. Utgesbidraget förtlöpande och ingår den underhållsberättigade nytt äktenskap, skallbidrag ej vidare utges. LU1978/79:9 94 1978/79:2 y överi propositionen 1978/79:12 framlagda förslag till lag om ändring ibarnavårdslagen (1960:97) och lag om ändring i lagen (1964:143) ombidragsförskott jämte motioner har och den 9 november1978 beslutat inhämta socialutskottets yttrande över propositionen 1978/79:12om underhåll till barn och frånskilda, m. m., såvitt avser i propositionenframlagda förslag lill lag om ändring i barnavårdslagen (1960:97) och lag omändring i lagen (1964:143) om bidragsförskott jämte följande motioner, nämligenmotionen 1978/79:29 av m. fi. (s), såvitt avser yrkandena 1,2, 3, 4 och 6, motionen 1978/79:31 av m. fi. (vpk), motionen 1978/79:34 av () och i Kumla (s), motionen1978/79:36 av m. fi. (c), såvitt avser yrkandena 2 och 5 samtmotionen 1978/79:37 av (). 1 propositionen föreslås nya reglerom denfamiljeräitsliga underhållsskyldigheten. Reformen innefattar en fullständigrevision av de civilrättsliga reglerna i och giftermålsbalkenmen berör också lagen om bidragsförskott och annan lagstiftning. Etl huvudsyfteär all mildra underhållsbördan för underhållsskyldiga som har svag ekonomi.Förslagen innebär bl. a. följande. Föräldrarnasunderhållsskyldighet mot sina barn begränsas i princip till att gälla till dessbarnei fyller 18 är. Om barnet då inte har avslutat gymnasiestudier ellerannan grundutbildning, står underhållsskyldigheten likväl kvar sä länge barnetstuderar. Den upphör dock senast när barnei fyller 21 är. Föräldrarnasunderhållsplikt blir i fortsättningen aldrig ovillkoriig utan görs beroende avföräldrarnas ekonomiska förmåga och barnets behov. I lagen skrivs in en rättför en förälder all förbehålla sig ett belopp för sitt eget underhåll närunderhållsbidrag skall bestämmas lill ett barn. Förbehällsbeloppet bestäms medledning av ett normalbelopp för levnadskostnader. Normalbeloppet per är utgör1,2 basbelopp enligt lagen om allmän försäkring (med basbeloppet som sedanapril 1978 utgör . Tilldetta kommer skälig kostnad för bostad. I vissa fall kan den underhällsskyldigeförbehållas även belopp för hemmavarande makes eller samboendes underhåll.Också försörjningsskyldigheten mot barn Bilaga1 LU 1978/79:9 95 somvistas hemma beaktas när bidragei skall beräknas. Reglernaom förbehållsbelopp syftar till större enhetlighet i rättstillämpningen.Meningen är alt de skall kompletteras med vissa centralt meddelade riktlinjertill barnavårdsnämnder och försäkringskassor om hur underhällsbidrag börberäknas. Indexhöjningarnaav underhällsbidrag till barn dämpas. De ärliga höjningarna begränsas ifortsättningen till 7/10 av höjningen av basbeloppet. En höjning som hittillsskulle ha varit blir alltså endasi . Vidare görs inte någonindexändring av sådana bidrag som har bestämls högst före engenerell ändring. Ennyhet är atl en förälder som är skyldig att betala underhållsbidrag får rätttill avdrag på bidraget, om han eller hon har haft barnet hos sig av minst fem hela dygn. Avdraget föreslås bli 1/40 avunderhållsbidraget för varje helt dygn som barnei vistas hos föräldern. Vararvistelsen en hel månad, blir avdraget alltså 3/4 av månadsbidragel. Om det finnssärskilda skäl kan domstol bestämma andra villkor för denna avdragsrält.Föräldrarna kan också själva avtala om andra villkor. Avdraget beaktas iprincip även i fall då bidragsförskotl utgår. Bestämmelsernaom jämkning av domar och avtal om underhållsbidrag har setts över.Möjligheterna ökas att i en och samma rättegång få prövat en underhällsskyldigsunderhällsansvar mot fiera barn. Försäkringskassorna fär lättare atl meddelaeftergift enligt bidragsförskoitslagen av återkrav mot den bidragsskyldige för förskottsom har lämnats barnet. Föräldrarsom har gemensam vårdnad om ett barn kan f n. inte förpliktas atl utgeunderhållsbidrag lill barnei. Något bidragsförskotl kan inte heller lämnas. Förall inte institutet gemensam vårdnad i praktiken skall förbehållas föräldrarsom är ekonomiskt oberoende och inte behöver samhällets stöd införs rätt lillunderhällsbidrag och bidragsförskotl även i fall då föräldrar som har del ivårdnaden inte båda varaktigt bor tillsammans med barnet. 1 samband härmedföreslås en regel om behovsprövning av bidragsförskoit. Huvuddelenav reformen föreslås träda i kraft . För vissa av de nyareglerna föreslås andra tider för ikraftträdandet. a. skall rätten tillavdrag på underhållsbidrag och på bidragsförskoit träda i kraft först den 1januari 1980. Tillgrund för förslagen i propositionen ligger 1977 av familjelagssakkunnigaavgivet delbetänkande (SOU 1977:37) Underhåll till barn och frånskilda.Belänkandet har varit föremål för en omfattande remissbehandling. Sedanbetänkandet framlades, har regeringen tillkallat en kommitté (S1977:16) för översyn av samhällsstödet lill ensamstående föräldrar. 1direktiven framhålls all samhällsutvecklingen har ändrat förutsättningarna förexisterande former av stöd lill de särievande föräldrarna och aktualiseratsamhällsinsatser i delvis andra former. Kommittén har till uppgift allklarlägga vilka behov av särskilda stödåtgärder som finns för familjer LU1978/79:9 96 därföräldrarna lever åtskilda eller en förälder saknas utöver de generelltverkande insatserna för alla barnfamiljer. Utgångspunkten bör vara atl stödetskall riktas lill barnen. Vidare bör syftet med samhällsstödet vara atl barnlill föräldrar som lever åtskilda och barn vars ena förälder saknas skalltillförsäkras levnadsvillkor som så långt möjligt är likvärdiga dem somtillkommer barn med sammanboende föräldrar. Kommittén skall bl. a. studera omde nuvarande särskilda stödformerna för ensamstående föräldrar är rättutformade i förhällande lill de särskilda stödbehoven hos denna grupp.Kommittén skall också uppmärksamma frågan om avvägningen mellanvårdnadshavarens och den underhållsskyldige förälderns försörjningsin-salsermed hänsyn bl. a. till i vilken utsträckning de har utgifter för barnei samtdeltar i vården och omsorgen om dem. Idet följande behandlar utskottet under särskilda avsnitt förslaget till ändringav lagen om bidragsförskott i de delar som berörs av motionsyrkanden. 1 övrigtföranleder propositionen såviti gäller de förslag som socialul-skotlel har allyttra sig över inte några erinringar från utskottets sida. Bidragsförskoit vid gemensam vårdnad Bidragsförskott utgår f n. till barn i fall dåbarnet slårunder endasi den ene förälderns vårdnad eller då ingen avföräldrarna har vårdnaden. Har bara den ene föräldern vårdnaden utgårbidragsförskottet enligt huvudregeln med etl ärligt belopp som motsvarar 40 %av basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, dvs. Viden reform (prop. 1975/76:170, LU 1975/76:33, rskr 1975/ 76:397)ändrades reglerna om vårdnad så all inte bara gifta föräldrar utan ävenfrånskilda och ogifta föräldrar numera har möjlighet att ha gemensam vårdnad omsina barn och detta oavsett om föräldrarna bor lillsammans eller ej. Väljerföräldrar att i enlighet med de nya vårdnadsreglerna utöva vårdnaden gemensamikan emellertid bidragsförskoit f. n. inte ulgå. Inte heller är någon avföräldrarna skyldig att betala underhällsbidrag enligt reglerna iföräldrabalken. Sominledningsvis berörts föreslås i propositionen all förälder, som har vårdnadenom barn gemensamt med den andre föräldern, skall bli skyldig all betalaunderhällsbidrag till barnet under förutsättning att barnet varaktigt bortillsammans med endast den andre föräldern. Vidare föreslås all 1 § lagen ombidragsförskott ändras så att bidragsförskott skall kunna utges till barnet iförhällande lill den förälder som sålunda skall vara bidragsskyldig. Imotionen 1978/79:29 av m. fi. (s) riktas kritik mot denföreslagna ordningen och yrkas (yrkandel 1) att hos regeringenanhåller om förslag till ett samhällsstöd till föräldrar med gemensam vårdnad ienlighet med vad som anförs i motionen. Motionärerna anser atl etl syslem medunderhållsbidrag vid gemensam vårdnad strider mot den gemensamma vårdnadensidé. En lösning som bättre stämmer överens med tanken Bilaga1 LU 1978/79:9 97 bakomvårdnadsreformen är enligt motionen atl - oavsett var barnet för tillfälletvistas - bidragsförskott pä begäran av föräldrarna betalas ul till den av demde bestämmer och att de blir solidariskt äterbetalningsskyldiga på grundval aven på medeltalet av föräldrarnas inkomsier beräknad underhållsskyldighet. Medhänsyn lill angelägenheten av alt rätten till bidragsförskott införsför särievande föräldrar med gemensam vårdnad vill motionärerna inte motsättasig alt förslaget i propositionen genomförs. I motionen framhålls emellertidatt regeringen skyndsamt bör lägga fram förslag till samhällsstöd för föräldrarmed gemensam vårdnad, vilket - utan att det bryter mot principerna för stödettill ensamslående föräldrar i övrigt - gör det möjligt för föräldrarna atl deladel faktiska ansvaret för barnet. Utskotieivill lill en början framhålla aU bidragsförskotten utgör ett betydelsefulltinslag i samhällsstödet till barn vars föräldrar inte bor lillsammans. är det otillfredsställande att rätten till bidragsförskott skallvara beroende av om föräldrarna delar den rättsliga vårdnaden eller ej. Somframhölls vid riksdagsbehandlingen av vårdnadsreformen och som ocksåunderstryks av departementschefen i den nu aktuella propositionen är en ändringav lagstiftningen på området särskilt angelägen med hänsyn till att det annarsfinns risk för att institutet gemensam vårdnad för inte sammanboende föräldrari huvudsak förbehålls dem som är ekonomiskt oberoende och inte behöver samhälletsstöd. mening är del således viktigt alt reglerna om bidragsförskott nuändras så att ingen behöver avslå från gemensam vårdnad av ekonomiska skäl.Beträffande propositionens förslag till lösning av frågan vill utskotieiemellertid i likhet med motionärerna framhålla atl reglerna om underhållsbidragoch bidragsförskoit vid gemensam vårdnad synes mindre väl förenliga medtankegångarna bakom vårdnadsreformen. En viktig förutsättning för all föräldrarsom inte är gifta med varandra skall kunna utöva vårdnaden gemensami ärnämligen atl de är ense om att dela vårdnadsansvaret. En gemensam rättsligvårdnad innebär att föräldrarna tillsammans skall besluta i en mängd frågor somrör barnet, t. ex. vem som skall handha den faktiska värden, hur barnetsfostran och studier skall tillgå och hur mycket var och en av föräldrarna skallbidra med till barnets underhåll. Enligt utskottets mening torde endasi iundantagsfall föräldrar klara av all utöva vårdnaden gemensamt om de är oense ifråga om hur underhållsskyldigheten skall fullgöras och därför måste tillgripautvägen att få underhållsbidrag fastställt. Som framhölls av föredragandestatsrådet i den ovan nämnda propositionen 1975/76:170 kan ett skäl för enupplösning av föräldrarnas gemensamma vårdnad vara alt någon av föräldrarnaundandrar sig sin skyldighet att bidra lill barnels underhåll. Somnärmare redovisats ovan (s. 2 och 3) pågår f n. en översyn avbidragsförskottssystemet och andra former av samhällsstöd för ensamståendeföräldrar. Med hänsyn lill innehållet i direktiven ankommer det på utredningenatt pröva frågan hur samhällsstödet till föräldrar med gemensam LU1978/79:9 98 Något initiativ från sida med anledning. -motionen1978/79:29 i förevarande del är därför inte erforderligt.. Enligt 2 § lagen om bidragsförskott föreligger interätt till bidragsförskotl om barnet bor ihop med den underhållsskyldige.Bidragsförskotl utgår inte heller om det föreligger grundad anledning anta underhållsskyldige betalar fastställt underhållsbidrag och bidragei inteunderstiger bidragsförskottet eller om del är uppenbari alt denunderhällsskyldige pä annal sätt sörjt eller sörjer för alt barnei fårmoisvarande underhåll. Slutligen kan bidragsförskott vägras om vårdnadshavarenuppenbariigen ulan giltigt skäl underlåter alt vidta eller medverka tillåtgärder för alt få underhållsbidrag eller faderskap till barnei fastställt. 1propositionen föresläs alt bidragsförskotl inte heller skall lämnas om barnetav annal skäl uppenbarligen saknar behov av bidragsförskott (2 § d). Avpropositionen (s:-93) framgår alt förslaget i första hand motiverats av behovetav en bestämmelse som gör del möjligt all ingripa mot missbruk avbidragsförskotlssystemel vid gemensam vårdnad. Enligt departementschefen böremellertid en bestämmelse om behovsprövning inte införas enbart för de fall därföräldrarna har gemensam vårdnad. Begränsningar i rätlen till bidragsförskotlbör verka generellt och inte inrikta sig bara pä en viss grupp människor. 1motionen 1978/79:29 av m. fi. (s) yrkas (yrkandet 2) avslagpå propositionen i förevarande del. Motionärerna anser all den nya bestämmelseninte är nödvändig för alt förebygga de mycket fåtaliga fall av missbruk avbidragsförskotlssystemel vid gemensam vårdnad, som kan tänkas förekomma underöverskådlig lid. Vidare pekas på att regeln fått en alldeles för generellavfattning och att den kommer atl leda lill en försämring av deunderhållsberätiigades situation. Enligt motionärerna finns det inte något skälsom talar mot alt man avvaktar resultatet av det pågående utredningsarbetetangående samhällsstödet lill ensamstående föräldrar, innan man överväger enbestämmelse som den föreslagna. Ocksåi motionen 1978/79:36 av m. fi. (c) kritiseras den föreslagnabestämmelsen. Motionärerna framhåller all den - med hänsyn lilldepartementschefens molivuttalanden (se prop. s. 198 och 199)- kommer att ledatill alt inte bara höginkomsttagare utan också ensamstående föräldrar med enmånadsinkomst av . kommer atl bli ulan bidragsförskott tillsina barn: Det framhålls vidare all del är något förvånande att nya regler omgrunderna för bidragsförskotl föresläs medan en utredning av frågan omsamhällsstödet lill ensamslående föräldrar pågår. Motionärerna har dockförståelse för atl förslaget kan vara motiverat men anser alttillämpningsområdet för regeln om behovsprövning bör begränsas till gemensamvårdnad, eftersom syftet med införandet av regeln främst är att Bilaga1 LU 1978/79:9 99 föräldrarmed gemensam vårdnad skall förhindras missbruka bidragsförskottssystemet.Genom en sådan inskränkning av tillämpningsområdet drabbas inte någon grupp somf n. har rätt lill bidragsförskott. I motionen yrkas (yrkandel 5) alt den nyabestämmelsen skall gälla endasi barn som står under vårdnad av bådaföräldrarna. Somframhålls av depariementschefen kan de nya reglerna om bidragsförskotl vidgemensam vårdnad länkas inbjuda till missbruk av bidragsförskotlssystemel inågot större utsträckning än de regler som f n. gäller. Enligt utskottetsmening är del självfallet angelägel att förhindra att samhällets resurser förstöd ål barnfamiljerna utnyttjas pä ett obehörigt sätt. Skäl finns därför somtalar för au bidragsförskoit bör kunna vägras i fall dä förmånen framstår somklart oberättigad. Vid en bedömning av propositionens förslag i nu aktuell delmåste emellertid beaktas atl, som tidigare berörts, utformningen avbidragsförskottssystemet f. n. är föremål för en genomgripande översyn. mening bör resultatet av utredningsarbetet avvaktas innan manlarslällning till huruvida en regel om behovsprövning av bidragsförskott börinföras. Vid ställningstagandet har utskottet även tagit hänsyn lill altpropositionen utöver den nu aktuella regeln om behovsprövning innehållerförslag lill vissa andra bestämmelser som syftar till alt förhindra altföräldrar skall göra en obehörig vinst genom bidragsförskotlssystemel (4 §fjärde stycket och 4 a § första slyckel). Med hänsyn till angelägenheten av allmissbruk av bidragsförskotlssystemel kan förhindras förutsätter utskottet attkommittén för översyn av samhällsstödet till ensamslående föräldrar ägnaruppmärksamhet ät frågan och följer utvecklingen när del gäller tillämpningenav den nya regeln om bidragsförskotl vid gemensam vårdnad. Pägrund av del anförda tillstyrker utskottet bifall lill motionen 1978/79:29,yrkandet 2, och avstyrker således förslaget lill ändring av lagen ombidragsförskott såvitt avser 2 § d). Härigenom tillgodoses i väsentlig månockså önskemålen i motionen 1978/79:36 yrkandel 5. Enligt 7 kap. 4 § förslaget till ändring avföräldrabalken skall förälder som är skyldig all utge underhållsbidrag i vissutsträckning få göra avdrag på underhållsbidraget för de kostnader somuppkommer när barnet vistas hos henne eller honom. Som huvudregel gäller altavdrag får göras med 1/40 av del månatliga underhållsbidraget för varje helldygn av barnets vistelse. En förutsättning för avdragsrätien är alt föräldernhaft barnet hos sig en sammanhängande lid av . Harförälder rätt till avdrag pä underhållsbidrag enligt 7 kap. 4 § föräldrabalkenskall avdragsrätten under vissa närmare angivna förutsättningar också beaktasvid återkrav på bidragsförskott (15 § andra stycket förslaget till ändring avlagen om bidragsförskotl). I de fall avdragsrätien beaktas vid LU1978/79:9 100 återkravpå bidragsförskott skall enligt 4 a § andra stycket förslaget till ändring avlagen om bidragsförskoit vidare gälla alt del till barnet utgåendebidragsförskottet skall minskas med avdragsbeloppet. 1motionerna 1978/79:31 av m. fi. (vpk), 1978/79:34 av () och i Kumla (s) saml 1978/79:37 av ()framställs yrkanden om att bestämmelsen i 7 kap. 4 § skall gesen annan utformning i tre avseenden. Fördel första vill motionärerna atl denunderhållsskyldige skall få göra avdrag så snart han eller hon haft barnet hossig en sammanlagd lid av under en kalendermånad. Vidare villmotionärerna atl tiden för barnels vistelse inte skall räknas i helakalenderdygn utan i 24-limmarsperioder från tidpunkten då barnet mottogs hosden underhållsskyldige. Slutligen yrkas del alt avdraget skall bestämmas till1/30 av del månatliga underhållsbidraget. Till stöd för yrkandena åberopas imotionerna atl avdragsrätten bör utformas sä atl den stimulerar lill täta ochregelbundna kontakter mellan föräldrar och barn och all avdrag därför bör fåske också i fall när föräldern har barnei hos sig kortare lider . Vidare anser motionärerna att den i propositionen föreslagna regeln omalt endasi hela kalenderdygn skall räknas inte är rimlig. Enligt motionärernabör den tid barnet faktiskt varit hos föräldern läggas till grund föravdragsrätien. Härigenom uppnäs bl. a. att avdrag fär ske vid umgängen underveckoslut. Slutligen framhåller motionärerna atl , då barneivistas hos den underhållsskyldige föräldern, den andra föräldern inte har någraandra kostnader för barnet än de fasta utgifterna.