bet · G201SoU14 · 1978-12-31 00:00:00 — betänkande 1978/79:14 medanledning av motion om information rörande arbetsmiljörisker 1 molionen 1977/78:705 av ()hemställs atl hos regeringen anhåller all en särskild utredningtillsätts med uppgifl att komma med förslag som syftar lill en god och snabbinformation från den yrkesmedicinska forskningen om arbetsmiljöriskerna. Motionärenanför att informationen från forskningen inom arbetsmiljö-området inte förs uli tillräcklig omfallning. Del är nödvändigt att finna nya och snabbarekommunikationsvägar mellan forskningen och dem som arbetar i hälsofarligamiljöer. Myckel lyder t. ex. på alt den yrkesbelingade cancern är betydligtvanligare än man antagit. myckel stort antal nya kemiska produkterhar introducerats . Del innebär ytterligare risker för atl denyrkesbelingade cancern kan komma all öka kraftigt . Utredningar,myndigheter m. m. Ulredningen (A 1976:01) om företagshälsovården ochden yrkesmedicinska verksamheten (foretagshälsovårdsutredningen) skaW bl. a.undersöka möjligheterna all öka mätning, provtagning, analys och utvärderinginom förelagshälsovården i syfte atl uppnå en effektiv kontroll avarbetsmiljön. Arbetslivets behov av specialister pä olika områden inomyrkeshygien m. m. skall också utredas. Utredningen skall vidare ta upp fråganom den yrkesmedicinska verksamheten bl. a. i syfte all fl fram underlag för enfortsatt utbyggnad. I olika sammanhang har uttalats alt utbyggnaden i förstahand bör syfta till yrkesmedicinska kliniker vid samtliga regionsjukhus. 1september 1977 tillsattes en arbetsgrupp inom med uppgiftall lägga fram förslag i fråga om anknytning till av denomgivningshygieniska avdelningen vid samt av laboratorietför klinisk slressforskning vid lill ett s. k.miljömedicinskt laboratorium. Frågan bereds numera inom isamband med en översyn av organisation. av antagna propositionen 1977/78:74(SoU 1977/78:24, rskr1977/78:147) presenterades ett datorbaserat informationssystem om arbetsskador,som skall ersätta nuvarande yrkesskadeslalisiik fr. o. m. den 1 januari 1979.Arbelarskyddsstyrelsen blir huvudman för systemet. Systemet skall i principomfatta alla skador, fysiska och psykiska, som förvärvsarbetande och 1 1978/79. SoU 1978/79:14 2 vissaandra grupper ådragit sig i arbetet. Miljödatanämndeninrättades för alt leda del fortsatta arbelet med utvecklingen av del s.k. miljövårdens informationssystem (Ml). Ml är samlingsnamnet på en rad projektsom syftar lill atl hjälpa myndigheter, kommuner, forskare, organisationer,näringsliv, allmänhet och andra intressenter alt fl önskad information omolika miljöförhållanden. Avsikten med arbetet är att bidra lill en förbättradkontroll av miljön och styrning av de faktorer som påverkar miljön. På sikl kanMl komma alt innehålla uppgifter om miljöförorenande anläggningar, varor ochämnen som kan vara farliga för hälsa eller miljö, effekter samt åtgärder somvidtagits för atl skydda människa och miljö. Som elt led i arbetet med registrerat svensk forskning rörande yttre miljöoch arbetsmiljö. flertal myndigheter och institutioner har åtagit sig allmedverka genom alt samla in uppgifter om forskningsprojekt ochforskningsrapporter . Elt av projekten inom Ml kaWasInformation om arbetsmiljön (Ml-08). Inom detta projekt pågår f. n. enförsöksverksamhet med ADB-rutiner inom delar av arbetarskydds verket. a. inspektionsar-beie, hantering av skrivelser om arbetsställensamt verksamhetsstatistik. 1 försöket prövas också hantering avmiljöbeskrivande uppgifter som bl. a. anknyter till arbelarskyddsstyrelsensanvisningar. 1anslutning lill redovisningen av miljödalanämndens verksamhet kan nämnas atldet i den av antagna propositionen 1977/78:7 (JoU 1977/78:6, rskr1977/78:28) har framlagts ett principförslag om ett program för övervakning avmiljökvalitet. Förslagel bygger på en rapport från miljödatanämnden ominsamling av basdata i syfte atl förbättra möjligheterna alt mäta och följalångsiktiga förändringar i miljön. Som ett första steg föreslog nämnden eltundersökningsprogram som skulle belysa hur luft, mark och vatten påverkas avföroreningar och klarlägga hur olika föroreningar transporteras såväl inomresp. luft-, mark- och vattenmiljö som mellan de olika miljöerna. Programmetför miljökvalitet innefattar dels ett fast undersökningsprogram, dels programför vissa särskilda undersökningar, dels elt program för utvärdering ochrapportering. Uppbyggnaden av programmet sker successivt med början /79. Detfinns också andra informationscentraler av intresse för arbetsmiljöforskningen.Informations- och dokumentationscentralen vid tekniska högskolans bibliotek iStockholm (IDC) tillhandahåller dalorbaserade informationstjänster ochbedriver därmed förenad forskning och utveckling. Utvecklingen avinformationstjänster har i huvudsak inriktats mol områdena naturvetenskap ochteknik. Kraven från användarna har lett lill all vissa samhälls- ochbeteendevetenskaper också har inkluderats i de områden som läcks avinformationstjänsterna. En medveten avgränsning har gjorts mol de s. k.livsvetenskaperna där (se nedan) tillhandahåller informationstjänster. Inomkemiområdet förekommer en överiappning mellan och eftersomkemiinformation är väsentlig både inom medicin och för industrin. SoU 1978/79:14 3 Medicinskainformationscentralen vid () svarar för service tilllivsvetenskaper (medicin, biologi, biokemi och beleendeveten-skap),arbelsmedicin, yrkeshygien och miljövård. 1977/78:114, som närmareberörs i det följande, ullalar föredragande statsrådet (s. 90) att verksamhetenvid dessa båda informationscentraler nu har kommit över försöksstadiet.Huvudansvaret för centralernas verksamhet bör åvila tekniskahögskolan respektive . Arbetarskyddsfondenskall enligt sin instruktion (1971:803, senast ändrad 1976:652) bl. a. stödjaforskning, utbildning och upplysning som kan motverka uppkomsten av yrkesskadoreller annan av arbetsmiljön betingad ohälsa eller som kan förbättraarbetsmiljön och därigenom främja hälsa och säkerhet i arbetslivet. Fondenskall även beakta behovel av samordning i fråga om insatserna för såvälforskning och utveckling som utbildning och upplysning. kansjälv ta inilialiv till forsknings- och utvecklingsprojekt. Förutom att geanslag lill forskning, utveckling, utbildning och upplysning skall fondenockså se till alt forskningsresultaten offentliggörs och sprids på lämpligtsätt. Fonden har bl. a. inlett viss försöksverksamhet med all producera ochdistribuera forskningsrapporter. har fonden dessutom givit ut korta,lättbegripliga sammanfattningar av forskningsrapporter. Antaletsammanfattningar uppgår f. n. lill över 100. Vidare har fonden givit ut vissaöversikter över aktuell forskning inom olika områden. Produktkontrollnämndenprövar frågor om hälso- och miljöfarliga varor och offentliggör bl. a.vägledande förteckningar över gifter och vådliga ämnen med beaktande av bl. a.deras cancerframkallande egenskaper. Nämnden är knuten till statensnaturvårdsverk. Forskningsrådsnämndenbörjade sin verksamhet . Enligt sin instruktion (1977:35)skallnämnden bl. a. ta initiativ till och finansiellt stödja forskning främst inomområden som är angelägna ur samhällets synpunkt, sprida information omforskning och forskningsresultat, främja samordning och samarbete mellanforskningsråden liksom mellan dessa och andra organ när del gäller initieringoch finansiering av forskning. Nämnden skall vidare bl. a. svara för denverksamhel som lidigare bedrevs av samarbetskommitién för långsiktsmotiveradforskning och av delegationen för folkrörelseforskning. Forskningsrådsutredningenavgav sitt slutbetänkande Forskningspolitik (SOU 1977:52). 1 belänkandetföreslår ulredningen bl. a. ökade insatser för alt skapa en heltäckandestatistik över forsknings- och utvecklingsarbetet. Utredningen lar vidare uppfrågan om registrering av pågående forskning och konstaterar alt del redan görsbetydande insatser på en rad håll för att registrera forskning men att del ibrist på samordning inte går alt fl någon överblick över området. Man föreslårdärför ett sammanhållet datoriserat register över pågående forsknings-ochutvecklingsarbete. Registret bör enligt utredningen omfatta i princip allstatligt stödd forskning och så långt del visar SoU 1978/79:14 4 sigmöjligl även forskning som bedrivs eller stöds av näringslivet. Vidare föreslåsall forskningsrådsnämnden flr ökade resurser för allmän forskningsinformation. Forskningsrådsutredningensförslag kommer all behandlas i en proposition från regeringen . Centrumför arbetslivsfrågor (Arbetstlvscentrum) har enligt sin instruktion (1976:943)till uppgift alt bedriva och främja forsknings- och utvecklingsarbete omförhållanden som rör individer och grupper i arbetslivet, relationerna mellanarbetsmarknadens parter, frågor om infiytande i arbetslivet samtarbetsorganisationen och dess funktionssätt. Arbeislivscentrum skall ocksåverka för atl erfarenheter och rön från arbelslivsforskningen blir kända ochtillämpade. 1 molionen 1976/77:714(s) hemställdes atl riksdagenhos regeringen skulle anhålla om en utredning med uppgift att undersökasambandet mellan miljöfaktorer och uppkomsten av cancer. Utskottet gjorde molionenlill föremål för omfattande utredning. I betänkandet SoU 1977/78:2 redogjordesutföriigt för den forskning m. m. som rörde miljöbetingad cancer. Utskottetanförde för sin del bl. a. följande (s. 22). Ulskollel instämmer med molionärerna i atl del är angelägetalt förekommande samband mellan miljöfaktorer och cancersjukdomar klarläggs sålångt del är möjligl. Härför krävs, såsom påpekas i remissyttrandena,ytterligare insatser av undersöknings- och forskningsverksamhet på området,därvid inte minst en förstärkning av resurserna vid socialstyrelsenscancerregister är av betydelse med hänsyn till de möjligheter cancerregistreterbjuder som utgångspunkt för studier av cancersjukdomarnas förekomst i olikamiljöer. Remissopinionen pekar emellertid på att, för att man skall tillgodoseangivna syfte, del framför alll behövs samordning av den undersöknings- ochforskningsverksamhet med inriktning på sambandsfrågorna som bedrivs vid olikamyndigheter och institutioner. Ulskoitet ansluter sig lill denna mening ochvill understryka all samordningsfrågan måste ägnas särskild uppmärksamhet. Medhänsyn lill den inriktning verksamheten har vid den lill naturvårdsverketknutna omgivningshygieniska avdelningen bör denna avdelning kunna vara välägnad för en samordnande uppgift belräffande undersöknings- ochforskningsverksamheten, i synnerhet om avdelningen anknyts tillsocialstyrelsen. En sådan anknytning kan numera också förutses komma lillstånd. Inom har nämligen - med hänvisning bl. a. lill arbetsmiljöuiredningensovannämnda förslag belräffande den omgivningshygieniska avdelningen - nyligentillsatts en arbetsgrupp med representanter för bl. a. social-, jordbruks- ocharbetsmarknadsdepartementen, vilken har till uppgift atl skyndsaml lägga framförslag i fråga om anknytning till av den omgivningshygieniskaavdelningen samt av laboratoriet för klinisk slressforskning vid . Utgångspunkter för arbetsgruppens arbete är bl. a. atl avdelningenoch laboratoriet skall ombildas lill ett miljömedicinskt laboratorium medsocialstyrelsen som chefsmyndighet, all avdelningens nuvarande anknytning till SoU 1978/79:14 5 hygieniska institution skall bestå saml alt den nya organisationenskall kunna träda i kraft . Utskottetvill med hänsyn till del anförda förorda all arbetsgruppen flr i uppdrag atlpröva frågan huruvida samordning av undersöknings- och forskningsverksamhetbeträffande samband mellan miljöfaktorer och cancersjukdomar bör ingå iuppgifterna för del miljömedicinska laboratoriet som skall inrättas. För denhändelse det inte skulle visa sig lämpligt all förbättra förutsättningarna allklarlägga nämnda samband på angivna sätt bör regeringen överväga andralösningar. Vad utskottet sålunda anförl med anledning av molionen 1976/77:714bör ges regeringen till känna. biföll vad ulskoitet hemställt.Riksdagens skrivelse (1977/78:3) är f. n. beroende av regeringens prövning. Denbereds i samband med översynen av organisation (se ovan s. 1). Delkan vidare nämnas alt f. n. har aU ta slällning lill propositionen1977/78:114 om elt centralt oigan för informationsförsörjning m. m. 1propositionen konstaleras alt den snabba utvecklingen på informations- ochdokumentationsområdel kräver åtgärder för atl säkerställa en effektivinformations- och dokumentationsverksamhet och ett ändamålsenligt utnyttjandeav resurserna. Det är viktigt all behandla den traditionellabiblioteksverksamheten och den lekniska informationen och dokumentationen somen helhet - vetenskaplig och teknisk informationsförsörjning. Mot dennabakgrund föreslås att en särskild delegation för informationsförsörjninginrättas. Delegationen skall ha som huvuduppgift atl svara fördels övergripandesamordning och planering av informationsförsörjningen, dels forsknings- ochutvecklingsarbete inom denna. Utskottet har inhämtat yttranden över molionen1977/78:705 från arbelarskyddsstyrelsen, arbeiarskyddsfonden,arbeislivscentrum, forskningsrådsnämnden, LO, TCO, /SR saml SAF. Forskningsrådsnämndenhar i sin lur inhämtat yttrande från del naturvetenskapliga forskningsrådetoch det medicinska forskningsrådet. Arbeislivscentrum, LO och TCO tillstyrkermotionärens förslag, , /SR och SAF avstyrkerförslagel om atl en särskild utredning skall tillsättas och pekar på andra sättall lösa informationsproblemet, Arbelarskyddsstyrelsenoch arbetarskyddsfonden tar inte uttrycklig slällning lill motionsyrkandel. SoU 1978/79:14 6 Arbelarskyddsstyrelsen erinrar om sin egenutbildnings- och informationsverksamhet på arbetsmiljöområdet. Verksamhetenomfattar bl, a, utbildning av företagshälsovårdens funktionärer, i vilken ingårspecialutbildning för skyddsingenjörer, förelagsläkare och föreiagssköierskorsaml fortbildning av skyddsombud och andra arbelsmiljöansvariga. En avstyrelsens huvuduppgifter är vidare all utfärda tillämpningsföreskrifter inomlagstiftningens ram, I delta utredningsarbete ingår insamling av dala så långtvetenskapen nått och spridning av informationen, bl. ;i. i föreskrifter och iallmänna råd. Arbetarskyddsstyrelsens arbetsmedicinska nyheter publiceras iflera av styrelsen utgivna skriftserier och dessutom i andra tidskrifter.Titlar och sammandrag publiceras regelbundet i styrelsens tidning ,ofta lillsammans med specialariiklar som lar fram och populariserar informationav särskilt stort inlresse. Bevakning och utbyte av information om deninternationella forskningen sker regelbundet genom konferenser, föredrag m. m.Styrelsen arrangerar arbetsmedicinska kontakldagar i och iUmeå. Information om arbeismiljörisker lämnas också direkt till de fackligaorganisationerna. Arbelarskyddsstyrelsenerinrar vidare om atl arbetarskyddsfonden i stor omfallning publicerarforskningsresultat i mera populärvetenskaplig och sammanfattande form.Företagshälsovården aren annan viktig kanal för alt sprida vetenskapligtkunnande om arbetsmiljöfrågor direkt ul till arbetsplatserna. Som kunskapsbankpå delta område fungerar de yrkesmedicinska klinikerna. Frågan om den fortsattautbyggnaden av förelagshälsovården och av de yrkesmedicinska klinikernabehandlas f n. av företagshälsovårdsui-redningen. Slutligen pekararbelarskyddsstyrelsen på den fortlöpande utveckling, rationalisering ocheffeklivisering av information om arbetsmiljön som bedrivs av miljödalanämndeninom projektet miljövårdens informationssystem (Ml). Avslutningsvisframhåller arbelarskyddsstyrelsen all även om informationen omarbelsmiljöfrågor numera är ganska omfattande det är angeläget all ytteriigareresurser ställs till bl. a. styrelsens förfogande för atl ge en snabb och förolika grupper anpassad information om aktuell forskning. Arbetarskyddsfondenkonstaterar att en första förutsättning för all snabbt fl fram information omolika arbetsmiljörisker är alt ha en slagkraftig forskning inom , delsför att spåra risker i miljön, dels för all kunna följa den internationellautvecklingen. En betydande förstärkning av forskningsresurserna har skelt, bl.a. genom resurser från arbeiarskyddsfonden. Trots betydande egna vetenskapligaoch lekniska insatser är vi dock starkt beroende av information om resultatfrån forskningen i andra länder. Atl följa forskningen internationellt kräverett effektivt vetenskapligt informations-och dokumentationssystem. På detvetenskapliga planet har f. n. anknytning till visa utländskadatabaser, bl. a. på det medicinska området. SoU 1978/79:14 7 Inomlandet pågår arbete f. n. inom miljödalanämnden. Någon samlad dokumeniationsbaspå arbetsmiljöforskningens område finns dock inte i . På detinternationella planet har gjoris försök alt skapa dokumentations- ochinformationscentraler rörande arbetsmiljön, bl. a. den s. k. CIS-cenlralen hosILO. Tyvärr är dock den information som lämnas dit från medlemsländerna inte såfullständig som man skulle önska. Förutomatl omsätta vetenskaplig information i åtgärder, föreskrifter etc. måsle delenligt arbetarskyddsfonden också lill kraftfulla insatser för atl geinformation direkt lill dem som arbetar i hälsofarliga miljöer. Delta är ett avde svåraste informationsproblemen eftersom man måsle översättavetenskapens språk och resultat lill termer som kan förslås och användas av depraktiskt yrkesverksamma. Fondens egna insatser på informationsområdet liggerfrämst på della plan. Det har blivit en alltmer central fråga hur man på bästasätt skall sprida forskningsrapporternas resultat ute i arbetslivet. a. byggt upp en rutin för att ta fram och distribuera populärt skrivnasammanfattningar av projektrapporter. Man har också verkat för att fl framinformationsbroschyrer och översikter över verksamhelen inom olika områden.Fonden ger vidare bidrag lill organisationer på arbetsmarknaden för all föraut dylik information. Avslutningsvis anförarbetarskyddsfonden följande. Sammanfattningsvis kan alltså konstateras all enrad aktiviteter f. n. pågår för atl förbättra och effektivisera informationenom risker i arbetsmiljön. Ambitionerna för detta arbete är höga. Efterfrågan påinformation från arbetslivet är också mycket stark. Alla lorde samlidigl varaöverensom att informationen från forskningen lill arbetslivet måsle förbättras.Arbetarskyddsfonden har för sin del redan planerat en väsentlig ökning av sinverksamhet inom området. Fonden är självfallet också beredd alt beakta önskemålfrån arbetsmarknadens parter om ytterligare åtgärder. Arbeislivscentrum framhåller behovet av ensystematisk och lättillgänglig sammanställning av resultat från det stora antalorgan som bedriver forskning inom arbelsmiljöområdet. Inte minst är delväsentligt all vidarebefordra internationella forskningsresultat, vilka inomöverskådlig framtid kommer alt dominera över inhemska rön. Man delarmotionärens uppfallning atl det saknas ett ändamålsenligtsamordningsorgan för dessa frågor. En betydande del av utvärderingen avforskningsrön förefaller ske i det fördolda. Det finns inte några egentligamöjligheter för en större grupp arbetsmiljöin-iressenter att bedöma t. ex.grunden för en ny gränsvärdeslista. Dessutom visar erfarenheten att även omrisker är kända bland skyddsansvariga såväl centralt som lokall så har dennamedvetenhet svårl att tränga ul lill de enskilda arbetsplatserna. Arbeislivscentrum anförvidare bl. a. följande. Av särskild betydelse är atl de människor somutsätter sig för olika slag av risker i arbetslivet har liten eller ringamöjlighel att bedöma omfattningen och allvaret häri. Enligt gällande ordningmåsle de lila på och rätta sig efter de SoU 1978/79:14 8 beslämmelsersom faslslälls centralt. Till grund för dessa ligger framför allt forskarnasbedömning, vilket visats innebära atl i vissa fall kraven på vetenskapliggrundlighet och säkerhetsmarginal leder till en så långt driven försiktighetalt man avstår från all varna för miljörisker i arbetslivet. Det kan ocksåuttryckas så att risken för elt vetenskapligt fel väger lika tungt (eller rentav tyngre) som att människor ådrar sig sjukdom och ohälsa. I efterhand har delibland visat sig alt de anställdas egen bedömning och egna erfarenheter av i.ex. olika kemiska ämnen flu stöd även av vetenskapligaundersökningar, trots att man lill en början ansett farhågor ogrundade. Forskningsrådsnätnnden inslämmer i atl del knappastråder någol tvivel om atl en betydande del av cancerfallen hos människan kanålerföras till kemikalier som människan själv är ansvarig för. Vad beträffaryrkesbetingad cancer har man konstaterat en signifikant ökning av cancerfrekenseninom flera yrkeskategorier. Det har dock inte gjoris epidemiologiska undersökningari den utsträckningen alt man med någon större grad av säkerhet kan uppskattafrekvensen yrkesbetingad cancer. Vad gäller informationen om nya forskningsresultatmåsiedessaenligl nämndens uppfallning i första hand nå fram lill dem som haratt utfärda föreskrifter om arbetarskydd, dvs. arbelarskyddsstyrelsen,saml företagsläkare och andra läkare som har kontakt medproblemen. Denna process skiljer sig inte från annan informationsspridning omvetenskapliga rön. Det finns enligt nämnden inga skäl all tro attinformationsspridningen skulle vara särskilt ineffektiv på det yrkesmedicinskaområdet. Den i motionen påtalade bristen på kommunikationmellan enskilda forskare och allmänheten torde väsentligen bero på osäkerhetenhur experimentella data skall tolkas och obenägenheten alt på grundval häravgöra några uttalanden rörande arbetshygieniska risker. Konsekvenserna av enfelbedömning åt ena eller andra hållet kan bli utomordentligt allvarliga. Denbristande kommunikationen mellan forskarna och allmänheten som kan konstateraslorde alltså i hög grad bottna i den osäkerhet som de enskilda forskarna kännervid bedömningen av hithörande frågor, lill stor del beroende på bristen påforsknings- och utredningsresurser. LO framhåller att förekomsten av kemiska risker utepå arbetsplatserna är eu svårbemästrat arbeismiljöproblem på grund av denlavinartade ökningen av kemiska ämnen och produkter i produklionen. Det kanvara svårt alt fl reda på de kemiska produkternas sammansättning, och änsvårare kan det vara att fl veta om de ingående ämnena är hälsofarliga ellerej. Elt annal slort problem är att hälsorisker kan uppstå genom samverkanmellan olika kemiska ämnen som förekommer på arbetsplatsen. Del mestallvariiga är dock alt kemiska risker oftast har ingen eller ringavarningseffekt på människan och att expositionsiiden ofta är lång innan ohälsa framträder.De medicinska effekterna är sorn regel också smygande. Arbetslagarna har därförsjälva myckel små möjligheter all observera de kemiska hälsoriskerna innan deresulterar i allvarliga hälsoelTekter. SoU 1978/79:14 9 krävten rad åtgärder, bl. a. ökade resurser för myndigheterna atl i lid utfärdaföreskrifter och anvisningar, produktregister och märkningssysiem och eneffektivare kontroll från såväl yrkesinspektionens som företagens sida. Enförutsättning för denna arbetsmiljöbevakning är dock att del flnns kunskap omriskerna. Från LO:s sida har också krävts fortsatta intensiflerade insatser ifråga om forskning och forskningsinformation. TCOinstämmer i motionärens uppfallning atl man måsle lägga stor vikt vid allforskningsresultaten från del yrkesmedicinska området blir lätt tillgängligaför avnämarna och i all del är nödvändigt alt möta ell ökat informationsbehov. .S>tC0/5/?instämmer i att arbelsmiljöarbetet harotillräckliga resurser. Det är ocksåangelägel atl de problem som las upp i molionen fortlöpande blir föremål fördebatt, prövning och åtgärder. Efterfrågan på information om risker iarbetsmiljön är sior, och del är nödvändigt alt förbättra informationsmöjligheterna.SACO/SR kan däremot inte dela motionärens oro för enskilda läkares ochvetenskapsmäns varierande bedömning av medicinska fakta och därmedriskgradering. En fri och saklig debatt mellan forskare vid kliniker ochinstitutioner är en förutsättning för tillsynsmyndigheternas slutligariskbedömning. SAFanser inte all det varit svårt alt fl del av olika forskningsresultat.