bet · G201AU20 · 1978-12-31 00:00:00 — I propositionen läggs fram i och för sig betydelsefulla förslagtill åtgärder för att förbättra de arbetshandikappades situation. Dessa förslagbehöver emellertid kompletteras på en rad punkter, en sak som utskottet tarupp i de följande avsnitten av betänkandet. Särskilt anmärkningsvärt ärregeringens begränsade förslag till personalförstärkning tillarbetsmarknadsverket, detta sett i ljuset av de behov som finns för att deföreslagna åtgärderna över huvud taget skall kunna genomföras. Till den fråganåterkommer utskottet i betänkandet AU 1978/79: 21. Den allmänt kritiska inställning utskottet nu harredovisat gäller också om regeringens allmänna riktlinjer för inriktningen avpolitiken för arbete åt handikappade. En sådan politik måste syfta till arbeteefter vars och ens förmåga och således vara en politik för arbete åt alla ochdärmed även för arbetshandikappade. Målet för en politik av det slaget kanendast nås om man gör effektiva angrepp på de processer som finns inbyggda i enokontrollerad ekonomisk och teknisk utveckling, där enbart marknadskrafternatillåts styra. Det är detta synsätt som ligger bakom socialdemokraternasförslag till riktlinjer i partimotionen 667. Vill man på allvar komma tillrätta med utslagning och utestängning från arbetslivet måste det angivnasynsättet genomsyra politiken. Utskottet ställer sig därför bakomsocialdemokraternas förslag till inriktning av politiken för arbete åthandikappade och avvisar därmed regeringens motsvarande förslag till allmännariktlinjer. Regeringen bör underrättas om vad utskottet anfört. dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande de i propositionen1978/79: 73 förordade allmänna riktlinjerna angående åtgärder förarbetshandikappade inom AU 1978/79: 20 51 arbetsmarknadspolitikenatt med avslag på regeringens förslag samt med bifall tillmotionen 1978/79: 667, yrkandet 1, som sin mening ger regeringen till kännavad ut-. 2.Transferering av medel från socialförsäkringssystemet, m. m. (mom. 6) avSten () och () som anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.15 börjar "I propositionen" och på följande sida slutar "desshelhet" bort ha följande lydelse: Utskottetanser i likhet med motionärerna att de föreslagna stimulansåtgärderna 'ärotillräckliga. Arbetsplacering av personer som eljest skulle ha varitarbetslösa eller förtidspensionerade är, som också sysselsättningsutredningenhar framhållit, oftast lönsam för samhället. Det är därför välbetänkt som motionärernaföreslår att utöver vad som förordats i propositionen skapa ettsamhällsekonomiskt utrymme för att höja bidragen till arbetsplacering avarbetshandikappade. Ökadestimulansåtgärder innebär dessutom att större resurser kan sättas in för att undanröjahinder i arbetsmiljön, vilket också förbättrar de handikappadesarbetssituation. Även den uteblivna tillämpningen av främjandelagen bekräftaruppfattningen att ökade stimulansåtgärder är att föredra framför åtgärder somsyftar till tvångsingripanden mot arbetsgivarna. Den särskilda utredning sommotionärerna begär är sålunda välmotiverad. Detta utredningsarbete börlämpligen samordnas med den utredningsverksamhet som anmälts i propositionen. Isamma motion förespråkas vidare en utbyggd företagshälsovård med tyngdpunktenpå förebyggande åtgärder. För att möjliggöra en sådan utveckling bör riksdagenfatta principbeslut om att ersättning från tillföretagshälsovård även skall omfatta förebyggande hälsovård och rehabihteringsåtgärder. Utskottetanser i likhet med motionärerna att en satsning på förebyggande åtgärder ärtidsenlig och angelägen. En viktig konsekvens av att anpassaersättningsbestämmelserna för företagshälsovård till den utveckling som ägerrum, är att i lagen om allmän försäkring skriva in att utgifter för ävenförebyggande hälsovård och rehabiliteringsåtgärder skall varaersättningsberättigade. Ett förslag av. denna innebörd bör föreläggasriksdagen. Isamma motion yrkas även att skall uttala att statliga arbetsgivareskall öka rekryteringen av arbetshandikappade. Staten har själv eller utövar iegenskap av ägare till statliga företag ett eget arbetsgivaransvar. Ettallmänt riksdagsuttalande till stöd för anpassningsverksamheten inom statsförvaltningen,liksom till stöd för att bl. AU 1978/79: 20 52 röjahinder i arbetsmiljön med syfte att främja anställning av arbetshandikappade,bör utgöra en vägledning för alla berörda på arbetsmarknaden samt understrykasyftet med de ökade stimulansåtgärder som utskottet uttalat sig för. sålunda har anfört med anledning av motionen 1040 bör ges regeringentill känna. delsatt utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse: 6. beträffande transferering av medel frånsocialförsäkringssystemet, m. m. att A. dels medbifall till motionen 1978/79: 1040, yrkandet 2, be slutar uttala att ersättning från till före tagshälsovård även skall omfatta rehabiliteringsåtgärder och förebyggande vård, dels hemställer hosregeringen att förslag till åtgärder med detta syfte skyndsamt läggs fram förriksdagen, B. med bifalltill motionen 1978/79: 1040, yrkandena 1, 3 och 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet an fört. 3.Åtgärdsplanering, främjandelagens tillämpning m. m. (mom. 911) avBengt , , , iSimrishamn, , och (alla s) somanser dels att den del av utskottets yttrande som på s.17 börjar "Den nämnda" och på följande sida slutar "aktuelladelar" bort ha följande lydelse: Inledningsvishar fastslagits att regeringens åtgärdsförslag för att förbättra dearbetshandikappades situation måste kompletteras. I detta sammanhang är detanledning att ta upp arbetsförmedlingens möjligheter till medverkan. Föratt kunna lösa de arbetshandikappades sysselsättningsproblem är det nödvändigtför arbetsförmedlingen att ha en god överblick över behovet av åtgärder och dealternativa lösningar som kan förekomma. Den åtgärdsplanering för varjeförmedlingskontor som föreslagits av socialdemokraterna bör ses som en mycketväsentlig del av en utbyggd sysselsättningsplanering med sikte på en rätt tillarbete för alla. Enannan väg att stärka arbetsförmedlingens möjligheter att verka för ökadsysselsättning åt arbetshandikappade är att man utnyttjar de befogenheter somges i lagen om vissa anställningsfriämjande åtgärder (främjandelagen). Dennalag är avsedd att komplettera lagen om anställningsskydd genom att hävda deintressen och behov som finns för äldre och arbetshandikappade som står utanförarbetsmarknaden. AU 1978/79: 20 53 Lagenär uppbyggd på sådant sätt att den ger möjUghet till mjuka, ingripanden somefter hand kan trappas upp. Främjandelagenstvingande bestämmelser har enligt sysselsättningsutredningen knappasttillämpats. Utredningen anser inte behov föreligga av att ändra lagen. Inteheller i propositionen anses det f. n. aktuellt med lagändring. Utskottet kanansluta sig till denna uppfattning. Däremot anser utskottet liksomsysselsättningsutredningen att främjandelagen nu måste komma till effektivtutnyttjande. Detta bör ske efter de två linjer som socialdemokraterna harangett i sin partimotion 667. Fördet första bör främjandelagen kompletteras med tillämpningsföreskrifter omarbetsgivares ansvar för sysselsättning av handikappade, innefattande bl. a. ensträvan mot en närmare kvantifiering av företagens och förvaltningarnas ansvarför sysselsättning av arbetshandikappade. Sedan föreskrifterna utfärdats börvissa länsarbetsnämnder på försök tilldelas särskild personal med uppgift attarbeta för en effektiv tillämpning av lagen. Fördet andra bör man ta fram material som belyser företagens personalpolitikställd i relation till de krav som kan resas enligt lag och föreskrifter.Uppgiften att närmare granska företagens personalpolitik kräver betydandeinsatser från länsarbetsnämndernas sida. Detta måste beaktas vid tilldelningenav ytterligare personal till arbetsmarknadsverket. Till den frågan liksomövriga frågor om personalförstärkning till verket återkommer utskottet, somtidigare nämnts, i ett annat sammanhang. Detovan anförda innebär att utskottet ställer sig bakom den socialdemokratiskamotionens förslag om åtgärdsplanering, tillämpningsföreskrifter tillfrämjandelagen och särskild personal för försök med effektiviserad tillämpningav lagen och för att följa upp företagens personalpolitik. Regeringen börunderrättas om vad utskottet anfört i anslutning till motionen. dels att utskottets hemställan under 911 bort haföljande lydelse: 9. beträffande åtgärdsplanering för arbetshandikappade attriksdagen med bifall till motionen 1978/79: 667, yrkandet 2, som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, 10. beträffande föreskrifter om tillämpningen av främjandelagen attriksdagen med bifall till motionen 1978/79: 667, yrkandet 3, som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 11. beträffande särskilda personalresurser för uppföljning av företagenspersonalpolitik, m. m. att med bifall till motionen 1978/79: 667,yrkandena 4 och 5, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. AU 1978/79: 20 54 4.Tid för fackliga representanters deltagande i anpassningsverksamheten (mom. 13) avBengt , , , iSimrishamn, , och (alla s) somanser dels att den del av utskottets yttrande på s. 18som börjar "I vpk-motionen" och slutar "någon åtgärd" bortha följande lydelse: Ivpk-motion 672 finns vidare ett yrkande om mer tid för de fackliga representanternai anpassningsverksamheten. Fråganom den tid som fackliga representanter skall ha rätt att disponera föranpassningsverksamheten bör lösas genom en reformerad lagstiftning om fackligaförtroendemän. Regeringen har låtit meddela att inte heller ivår föreläggs förslag till ny lag om fackliga förtroendemän. Det är synnerligenanmärkningsvärt att regeringen för skjuter upp avgörandet avdenna för demokratin på arbetsplatserna vitala lagstiftningsfråga. En konsekvenshärav är tyvärr att frågan om det fackliga arbetet i anpassningsverksamhetenytterligare förhalas. Vi beklagar detta. bör emellertid nu göra ettuttalande med begäran om att förslag till en ny förlroendemannalag snarastläggs fram i huvudsaklig överensstämmelse med de principer som de centralafackliga organisationerna har förordat. delsatt utskottets hemsfällan under 13 bort ha följande lydelse: 13. beträffande tid för fackliga representantersdeltagande i anpassningsverksamheten att A. somsin mening ger regeringen till känna vad ut skottet anfört om framläggande av förslag till ny lag om fackliga förtroendemän, B. motionen1978/79: 672, yrkandet 4, inte föranleder någon åtgärd. 5.Utredning om vidgade möjligheter för handikappade att få tillgäng till egen bil(mom. 17) avBengt , , , iSimrishamn, , och (alla s) somanser dels att den del av utskottets yttrande på s. 24som börjar "Utskottet utgår" och slutar "avstyrks därför"bort ha följande lydelse: Riksdagenstvå gånger gjorda uKtalanden om att förslag bör läggasfram om vidgade möjligheter för handikappade att få tillgång till egen bil harhelt ignorerats av den borgerliga trepartirege- AU 1978/79: 20 55 ringen.Den nuvarande regeringen har fortfarande föga mer än börjat förbereda enigångsättning av utredningsarbetet. Det kan inte accepteras att bestämdaviljeyttringar från sida hanteras på detta sätt. I den situation somhar uppstått måste, som framhålls i socialdemokraternas motion 667, det avregeringen aviserade utredningsarbetet påbörjas och bedrivas medstörsta skyndsamhet. Det bör dessutom fastslås att förslag till lösning avdenna för de handikappade angelägna fråga skall läggas fram för riksdagensenast budgetproposition. Regeringen bör undcrtättas om vadutskottet anfört. delsatt utskottets hemställan under 17 bort ha följande lydelse: 17. beträffande ulredning om vidgade möjligheterför handikappade att få tillgång till egen bil att med bifall tillmotionen 1978/79: 667, yrkandet 9, som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. 6.Förhöjt bidrag till halvskyddad sysselsättning för vissa förtidspensionärer(mom. 21) avJan-Ivan , , och (alla c)som anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 26som börjar "Det kan" och slutar "skall utvidgas" bort haföljande lydelse: Utskottetansluter sig för sin del till sysselsättningsutredningens förslag om attförsöksverksamheten med förhöjt bidrag till halvskyddad sysselsättning även böromfatta yngre förtidspensionärer. Därav följer att utskottet också biträderyrkandet härom i motionen 2053 av,m. fl. (c). Detförhöjda bidraget till halvskyddad sysselsättning för ungdomar är motiverat avvärdet för den enskilda människan att trots svåra handikapp kunna delta i arbetslivetoch där göra en produktiv insats. Man får heller inte bortse från de kostnaderför samhället som kan inbe-sparas genom att man undviker en förtidspensioneringfrån tidig ålder. Motiveringar av det slaget hävdar sig med samma styrka närdet gäller förtidspensionärer i de aktuella åldrarna . Denförsöksverksamhet som f. n. pågår skall hållas inom en kostnadsram av 10 milj.kr. För att den vidgning av verksamheten som förordas inte skall ske påbekostnad av sysselsättningsmöjligheterna för nuvarande målgrupp, gravthandikappade ungdomar , bör ramen i enlighet med förslaget avJan-Ivan m. fl. vidgas till 20 milj. kr. Den anslagsm'åssigakonsekvensen av denna ramvidgning behandlas i ett senare sammanhang. Regeringenbör underrättas om vad utskottet anfört om förhöjt bidrag till halvskyddadsysselsättning till vissa förtidspensionärer. AU1978/79: 20 56 dels att utskottets hemställan under 21 bort ha följandelydelse: 21. beträffande förhöjt bidrag tillhalvskyddad sysselsättning för vissa förtidspensionärer att medbifall till motionen 1978/79: 2053, yrkandet 4, som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Inordnande av arbetspsykologisk verksamhet iarbetsmarknadsinstituten (mom. 26) av (), () och SixtenPettersson (m) som anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 30 som börjar "Propositionens förslag" och slutar"tre motioner" bort ha följande lydelse: Utskottet finner motionärernas synpunkter välmotiverade.Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att så långt som möjligtbegränsa omfattningen av statliga monopol. Utskottet vill i detta sammanhanghänvisa till (B 1977: 08). Denna utredningtillkallade regeringen med uppdrag att utreda frågan omsärställning för vissa myndigheter och företag vid leveranser till staten. Konsekvenserna av propositionens förslag i denna delinnebär att förutsättningar för ett nytt offentligt monopol tillskapas. Dettasker genom att marknaden stängs för ett antal småföretag, vilka bedriverarbetspsykologiska konsultationer till länsarbetsnämnderna. Därigenom tvingasnämnda företag att upphöra eller kompensera bortfallet av sin huvudsakligaverksamhet på annat sätt. Verksamheten omfattar, enligt vad utskottet inhämtat, 9företag med ca 40 lokalkontor spridda över hela landet med sammanlagt 300anställda. Vid ärendets beredning har företrädare för berörda parter införutskottet redovisat sina ståndpunkter i frågan. Därvid framkom alt institutensägare samt representanter för den anställda personalen motsatte sigpropositionens förslag, medan företrädare för däremottillstyrkte regeruigsförslaget. Flertalet av de berörda instituten har, som motionärernapåpekat, lyckats bygga upp en differentierad verksamhet med i huvudsak psykologiskvägledning och terapi åt enskilda personer och organisationer. Institutenanlitas för sådan service av socialförvaltningar, psykiatriska kliniker,kriminalvården, utbildningsinstitutioner, enskilda företag m. fl. Propositionen tar inte upp något förslag som kankompensera de berörda av den huvudsakligaverksamheten. Vad som skall hända med gjorda investeringar, vilka byggt på nuvarandeförutsättningar, redovisas ej. Utskottet finner att den växande AU 1978/79: 20 57 principlöshetenvad gäller dylika upphandlingsfrågor är oroande. De företag som drabbas utgören del av den växande servicebranschen inom svenskt näringsliv. uppfattning är det en brist att det i propositionen saknas ensärskild kostnadsredovisning avseende det aktuella förslaget. Det finnsanledning befara att föreslagna åtgärder vid jämförelse med nuvarandeförhållanden kan inneb'ära ökade kostnader för staten. Utskottetavstyrker därför propositionens förslag i denna del. Även bör, därså är möjligt, fristående konsulter kunna anlitas i stället för en utbyggdstatlig verksamhet. Utskottet anser att det även bör ges möjligheterför fristående arbetspsykologiska institut att bedriva en självständigverksamhet. Med hänvisning härtill tillstyrker utskottet samtligamotionsyrkanden. Vadnu anförts får vissa anslagsmässiga konsekvenser för nästa budgetår. Det börfå ankomma på regeringen att göra erforderliga omfördelningar av medel förarbetspsykologisk verksamhet mellan anslaget B 1 Arbetsmarknadsservice ochanslaget C 8 Bidrag till yrkesinriktad rehabilitering. sålunda har anfört med anledning av motionerna 290, 1532 och 1546 börges regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 26 bort ha följande lydelse: 26. beträffande inordnande av arbetspsykologiskverksamhet i arbetsmarknadsinstituten att med bifall till motionerna1978/79: 290, 1978/79: 1532 och 1978/79: 1546 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. 8.Lönebidrag om till allmännyttiga organisationer (mom. 36) avJan-Ivan , , och (alla c)som anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.37 börjar "När det" och på följande sida slutar "tilllänsmuseerna" bort ha följande lydelse: Sysselsättningsutredningenföreslog liksom propositionen nu gör att lönebidraget till de allmännyttigaorganisationerna skulle sänkas från . Men utredningens förslag varförenat med det viktiga tillägget att full kostnadstäckning skulle fortsättaatt utgå för de arkivarbetare som f. n. är knutna till organisationerna. Redandetta förslag reste allvarliga invändningar från vissa remissinstanser,däribland LO. Regeringens betydligt mer restriktiva förslag innebär att manefter en övergångstid generellt sänker bidraget för såväl redan anställda arkivarbetaresom för arbetstagare som nyanställs. Detta kommer att förvärra de negativakonsekvenser som LO har pekat på både för de arbetshandikappade och för de organisationer som inte har möjlighet AU 1978/79:20 58 att ta på sig en i förhållande till deras resurser så passstor andel av lönekostnaden som . De allmännyttiga organisationerna har gjort en stor insatsgenom sin beredvillighet att ta emot och ge meningsfull sysselsättning åtarbetshandikappade. Det är främst tack vare dessa organisationer som arkivarbetethar kunnat vidgas i den omfattning som skett . Den i och för sigangelägna omvandlingen av arkivarbetet till anställning med lönebidrag fårinte genom bidragskonstruktionen bli ett hinder för normaliseringssträvandena.Allmännyttiga organisationer som kan erbjuda lämpliga arbetsplatser bör inteheller i fortsättningen på grund av bristande ekonomiska resurser hindras attgöra betydelsefulla insatser för att bereda sysselsättning åtarbetshandikappade. Med det anförda ställer sig utskottet bakom yrkandena imotionen 2053 av m.fl. (c) om fortsatt bidrag till deallmännyttiga organisationerna och motsvarande yrkande i motionen 1043 avGunnel m. fl. (c). Med detta ställningstagande tillgodoses ocksåyrkandena i motionerna 1565 och 2033 om bidragsgivningen till länsmuseerna. Det ovananförda bör bringas till regeringens kännedom. dels att utskottets hemställan under 36 bort ha följandelydelse: 36. beträffande lönebidrag om 100 %till allmännyttiga organisationer att med bifall till motionerna1978/79: 1043, yrkandet 1, och 1978/79: 2053, yrkandet 6, samt med anledningav motionerna 1978/79: 1565 och 1978/79: 2033 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Löncbidrag om til! allmiinnyttiga organisationer(inom. av () och () som anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 38 som börjar "Med det"' och slutar "tilllänsmuseerna" bort ha följande lydelse: Utskottet ansluter sig i princip till regeringens förslagom det framtida lönebidraget till allmiännyttiga organisationer. Till följdhärav avstyrks yrkandena i motionerna 1043 och 2053 om ett generellt bidragmed till dessa organisationer. Vad nu sagts hindrar inte att regeringsförslaget börmodifieras på en punkt. Med anknytning till vad kulturutskottet anfört i sittyttrande om de svårigheter som kan väntas uppstå för länsmuseerna vid en övergängtill den nya stödformen anställning med lönebidrag förordar utskottet attdessa museer bör ha möjlighet till generösare bidrag även i fortsättningen.Förslaget i motionen 1565 om full kostnadstäckning för arkivarbetare som är itjänst så länge de fullgör sina arbetsuppgifter är en rimlig avvägning,och utskottet tillstyrker därför motionen. AU 1978/79: 20 59 Dettaöverensstämmer också med de principer som sysselsättningsutredningen harförordat. Med det sagda är också yrkandet i motionen 2033 i huvudsaktillgodosett. Regeringen bör underrättasom det ovan anförda. delsatt utskottets hemställan under 36 bort ha följande lydelse: 36. beträffande lönebidrag om tillallmännyttiga organisationer att dels avslår motionerna1978/79: 1043, yrkandet 1, och 1978/ 79: 2053, yrkandet 6, dels med bifall tillmotionen 1978/79: 1565 samt med anledning av motionen 1978/79: 2033 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om bidrag till länsmuseer. 10.Näringshjälpens stödbelopp m. m. (mom. 45) avJan-Ivan , , och (alla c)som anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 42som börjar "Bidrags-och" och slutar "aktuella delen" bortha följande lydelse: Enligtden utredning om näringshjälpen som ligger till grund för regeringens förslagborde stödbeloppet höjas till . En höjning till den nivån ärnödvändig om näringshjälpen skall bli ett mer verkningsfullt alternativ vidlösandet av sysselsättningsproblemen för handikappade och därmed jämförligagrupper med svårigheter på arbetsmarknaden. Det bör i sammanhanget framhållasatt bidrags- och lånebeloppen endast höjts i blygsam takt under det senastedecenniet som kostnaderna för att etablera en rörelse har skjutit ihöjden. Mot bakgrunden härav tillstyrks förslaget i motionen 2053 av Jan-IvanNilsson m. fl. (c) att näringshjälp skall kunna beviljas i form av bidrag/räntefritt län med . och i form av kompletteranderäntebärande lån med . Till anslagsfråganåterkommer utskottet i det följande. Regeringen bör underrättasom vad ovan anförts. dels att utskottets hemställan under 45 bort haföljande lydelse: 45. beträffande näringshjälpens stödbelopp m. m. att A. riksdagenmed bifall till motionen 1978/79: 2053, yrkan det 9, samt med avslag på regeringens förslag som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om närings hjälpens stödbelopp, B. motionen1978/79: 2053, yrkandet 10, inte föranleder någon åtgärd. AU 1978/79: 20 60 11.Anslag till Siirskilda åtgärder för arbetsanpassning (mom. 49) underförutsättning av bifall till reservationerna 6 och 10 av ,, och (alla c) som anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 45som börjar "Det totala" och slutar "begärda beloppet" bortha följande lydelse: Dettotala medelsbehovet under anslaget beräknas i budgetpropositionen till . m. fl. yrkar i motionen 2053 att anslaget höjs med10,5 milj. kr. med anledning av motionens förslag beträffandeförsöksverksamheten med höjt bidrag till halvskyddad sysselsättning ochnäringshjälpen. Eftersom utskottet i det föregående har biträtt dessa förslagtillstyrker utskottet även att anslaget höjs. Höjningen bör dock kunnabegränsas till 8,5 milj. kr. Med hänsyn härtill och då utskottet i övrigtlämnar budgetproposhionens medelsberäkning utan erinran bör anslaget föras uppmed 1 . delsatt utskottets hemställan under 49 bort ha följande lydelse: 49. att med anledning av delsbudgetpropositionens förslag, dels motionen 1978/79: 2053, yrkandet 14, tillSärskilda åtgärder för arbetsanpassning för /80 anvisar ettreservationsanslag av 1 . överföringav nedläggningshotade iiöretag i de anställdas ägo (mom. 3) avBengt , , , iSimrishamn, , och (alla s) somanför: