bet · G201AU38 · 1978-12-31 00:00:00 — betänkande 1978/79:38 medanledning av motioner om ökat inflytande för de anställda i företagen Utskottet behandlar i delta betänkande de medanledning av proposiiionen 1978/79:123 om riktlinjer för industripolitiken,m.m. väckta motionerna 1978/79:2216, yrkandei 4, av () och1978/79:2427, yrkandei 8, av m. fi. (s). 1978/79:2216av () 1 motionen, yrkandei 4, hemställs att ,utöver de förslag som proposiiionen innehåller, hos regeringen begär altförslag om ökad representation för de anslällda enligt lagarna om anställdasrätt att utse styrelserepresentation i företagen föreläggs . Motionärerna anför i dennafråga: har vi lagen om rätt förde anslälldalill styrelserepreseniation. Lagen förbättrades efler tre försöksår så all från1976 hårde anställda i företag med minst 25 anställda rätt all utse tvåledamöter i företagets styrelse och en suppleant för vaoe sådanstyrelseledamot. Deförestående sirukturralionaliserinearna inom näringslivet under ett långt ochbetydelsefullt omläggningsskede gör det rimligt att denna minoritetsrepresentationför de anställda ökas. Dessa bör få större inflytande i frågor ominvesteringar, produktutveckling, produktionsinriktning, marknadsföring m. m.i anslutning lill atl kraven på de anslällda ökar i fråga om anpassning tillnya arbetsuppgifter, arbetsmetoder och verksamhetsorter. Ett jämnare fördelatbesluisansvar mellan aktieägare och anslällda har länge varit ett önskemål ochen översyn av aktiebolagslagen i detta syfte har begärts iriksdagen, bl. a. i motionen 1975:2168. Iavvaktan på en sådan omläggning av aktiebolagslagen att beslutsansvaret kanjämnt fördelas mellan ägare och anställda via någon form av förvaltningsråd e.d. bör de särskilda lagarna (1976:351) om styrelserepreseniation för deanställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar och (1976:355) omstyrelserepreseniation för de anställda i bankinstitut och försäkringsbolagändras så atl de anslällda får rätt alt utse t. ex. av antalet ledamöter iresp. styrelse dock minst nu gällande antal två. 1978/79:2427av m.fl. (s) I motionen, yrkandet 8, hemställs att riksdagenbeslutaratt som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförsbelräffande löniagarkon-suller. 1 1978/79. AU 1978/79:38 2 Möjligheterna all utnyttja löniagarkonsulter äribland i praktiken av avgörande betydelse, när del gäller att ge de anställdaunderlag för ett ställningstagande i frågor som rör ell enskilt förelag elleren företagsgrupp. Frågan om löniagarkonsulter är f n. föremål för förhandlingarmellan arbetsmarknadens parter. Vivill från socialdemokratisk sida understryka att frågan om de anställdas rättatl utnyttja sig av löniagarkonsulter, om den inte kan på ett tillfredsställandesätt lösas avtalsvägen, enligt vår uppfattning måste bli föremål förlagstiftning. Detta bör ges regeringen till känna. Motionärerna tar upp två frågor som rör deanställdas inflytande i förelagen. () vill fö till stånd eu ökatinfiytande genom styrelserepreseniation för de anställda och socialdemokraternaaktualiserar frågan om lagstiftning angående löniagarkonsulter. Enligtlagen (1976:351) om styrelserepreseniation för de anställda i aktiebolag ochekonomiska föreningar har arbetslagarna rätt att under vissa förutsättningarutse två ledamöter jämte suppleanter i företagets styrelse. Som förutsättninggäller bl. a. att förelaget skall ha minst 25 anställda. Avgörandet omstyrelserepresentation skall inrättas tillkommer lokal arbetstagarorganisationsom är bunden av kollektivavtal och som representerar minst hälften av deanställda. Om del finns flera kolleklivavtalsbundna organisationer skall detillsammans organisera minst hälften av arbetstagarna. Styrelserepresenlanlerutses av de nämnda organisationerna. För moderförelag i koncerner och förförelag med endast en styrelserepresentant utsedd av stämman gäller särskildaregler. Förbanker och försäkringsbolag finns en särskild lag (1976:355) omstyrelserepreseniation. Principerna i denna lag är desamma som för aktiebolagoch ekonomiska föreningar. Reglerom arbetstagarrepresentanter i företagens styrelser infördes genom enprovisorisk lag. Efter viss utvärdering reformerades reglerna 1976 ochpermanenta lagar infördes. Dessa trädde i kraft . Syftetmed lagstiftningen om styrelserepreseniation för de anslällda är alltillförsäkra dessa insyn och inflytande i företagens ledning. Detta är emellertidinte det enda sättet atl nå dessa mål. Medbestämmandelagen, som tillkomsamtidigt som lagstiftningen om styrelserepreseniation reformerades, haröppnat nya möjligheter för de anslällda alt få infiytande på olika nivåer iföretagen. Man har fått viss erfarenhet av hur den nya lagstiftningenfungerar och viss utvärdering pågår. Arbetslivscentrum bedriver sålundaforskning bl. a. inom medbestämmandeområdet. Inom ramen för detforskningsarbetet kommer lagarna om styrelserepresentation att utvärderas frånskilda utgångspunkter. Visst material i frågan väntas bli publicerat redan ihöst. AU 1978/79:38 3 Enligt ulskollets uppfattning bör man avvakta någotinnan man lar ställning lill frågan om ändring i lagarna omstyrelserepreseniation. a. kan del finnas skäl att ta del av delutredningsmaterial som kan väntas komma fram genom arbetslivscenirumsverksamhet. Även sambandet med förslag om ändringar i aktiebolagslagen (se AU1976/77:32 s. 13) måsie beaktas i sammanhanget. Med hänvisning till det anfördaär utskottet inte berett föreslå atl skall begära förslag omändringar i den aktuella lagstiftningen. Motionsyrkandei härom bör alltsåavslås. Deanställdas möjligheter att anlita egen ekonomisk expertis (löniagarkonsulter)för att granska företagens verksamhet och ge de anslällda underlag förbedömningar har reglerats genom avtal. Verksamheten, som inleddes medett avtal mellan SAF, PTK och LO, har successivt byggts ut och finns nuregierad bl. a. i medbestämmandeavtalen på de statliga och kooperativaområdena. Som motionärerna framhåller torde frågan vara uppe i de förhandlingarom ett medbestämmandeavtal som pågår mellan SAF och de anställdasorganisationer. Utskottetär för sin del inte berett att som motionärerna begär föreslå något uttalandeav om lagstiftning för den händelse frågan inte på ett"tillfredsställande sätt kan lösas avtalsvägen". Resultatet avförhandlingarna bör på vanligl sätt avvaktas. Utskottet vill emellertid påpekaatt det förslag till ny förlroendemannalag som föreligger i form avlagrådsremiss men som ännu inte resulterat i proposition titt riksdageninnehåller viss reglering av de fackliga organisationernas rätt au anlita bl.a. konsulter på det ekonomiska området. 1. beträffandestyrelserepreseniation för anställda att avslår moiionen1978/79:2216, yrkandei 4, 2. beträffande lagsiijining om löniagarkonsulter att avslår motionen 1978/79:2427, yrkandet 8. /Vfl/T(7/r///f/(?.-ElverJonsson(fp),(), (), (), (),(), (), i (s),(), Bgrnt (), iredje vice talmannen (). () och (). AU 1978/79:38 4 Lagstiftningom löntagarkonsulter (mom. 2) BengtFagerlund, , , i , IngridLudvigsson, och (alla s) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 3 sombörjar "Utskottet är" och slutar "ekonomiska området" bortha följande lydelse: Förau de anställda skall tillförsäkras ell effektivt inflytande i företagen är detav vitalt intresse atl de får möjlighet alt anlita löniagarkonsulter. För denhändelse denna fråga inte på ett tillfredsställande säu kan lösas avialsvägenbör regering och riksdag snabbt föranstalta om lagstifining. Deiia är särskillangeläget sedan regeringen misslyckats med atl lösa den för de anslällda såvikliga frågan om en ny förlroendemannalag. delsall utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2. belräffande lagstiftning om löntagarkonsulteratt med bifall till motionen 1978/79:2427, yrkandet 8, som sin meningger regeringen lill känna vad utskottet anfört. Styrelserepresentationför anställda (mom. 1) BengtFagerlund, , , i , IngridLudvigsson, och (alla s) anför: Vi delar utskottels uppfattning att man inte i daghar underlag för atl begära direkta ändringar i lagstiftningen omstyrelserepreseniation förde anställda. Det finns skäl som talar för att manförst avvaktar viss utvärdering som sker inom bl. a. arbetslivscentrum. Vivill emellertid betona att det är nödvändigt atl öka de anställdas inflytande iföreiagsledningsfrågor. En väg härför är ökad siyrelserepresen-taiion. I detsammanhanget måste också samhällets representation i företagens styrelservägas in.