bet · G201AU33 · 1978-12-31 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:127 om åtgärder föratt främja sysselsättningen i jämte motioner I betänkandet behandlas de delar av proposiiionen1978/79:127 som remitterats till arbetsmarknadsutskoitet. Dessutom tarutskottet upp fem med anledning av propositionen väckta motioner och sex underallmänna motionstiden väckta motioner. Övriga delar avpropositionen behandlas i betänkandena JoU 1978/79:25, /79:16, UbU1978/79:42 samt NU 1978/79:41, 42 och 45. I proposiiionen bereds tillfälle att tadel av vad statsrådet anfört om åtgärder för att främja sysselsättningeni . I bilaga 1 till propositionen föreslås under punkten skall lill Bidrag till sysselsällningsfrämjande åtgärder iNorrbottens län för /80 under fjortonde huvudtiteln anvisa ettreservationsanslag på . Vidare föreslås i bilaga 2 atl riksdagentill Sysselsätiningsskapande åtgärder för /80 under tolftehuvudtiteln anvisar ett i förhållande till proposiiionen 1978/79:100 med . höjt reservationsanslag av 1 . Motionerväckta under allmänna motionstiden 1978/79:212av m. fi. 1moiionen yrkas alt uttalar alt den i moiionen föreslagnautvecklingsplanen för bör genomföras ochhos regeringen hemställer om att de åtgärder som fordras för detta vidtas. Imotionen yrkas atl hos regeringen anhåller om ulredning och förslagom reaktiverings- och turistcenier i kommun. 1978/79:1048av m. fi. Imoiionen yrkas alt hos regeringen anhåller om en inventering avarbetsuppgifter inom den offentliga sektorn, lämpliga att utlokaliseras lill enstatsverkets servicecentral i inland. I 1978/79. AU 1978/79:33 2 1978/79:1548av m. fi. Imoiionen yrkas att som sin mening ger regeringen lill känna vad som anförtsi moiionen, för beaktande vid utformningen av propositionen omregionalpolitiken. 1978/79:1659av () och () Imotionen yrkas atl beslutaralt som sin mening ge regeringen till kännavad i motionen 1978/79:1658 anförts rörande beredskapsarbeten,kostnadsberäknade lill 85-90 milj. kr., avseende objekt med anknytning tillSSAB:s verksamhet i . 1978/79:2022 av m. fi. (c) Imotionen yrkas att beslutar 3. atthos regeringen hemställa all av medel för beredskapsarbeten efter gängse prövning bevilja ca 90 milj. kr. för arbeten i anslutning till verksamhel i enlighet med vad i moiionen anförts. Motionen,som ursprungligen i sin helhe' remitterats lill näringsutskotlet, har sedermeraöveriämnals till arbelsmarknadsutskoltet belräffande yrkandet 3. Motionerväckta med anledning av propositionen 1978/79:2224 av (apk) och (apk) I moiionen yrkas att beslutar 4. attbegära att regeringen tar initiativ i syfte alt genom ekonomiska stödåtgärder hjälpa och kommunerna i att tidigare lägga projekt som finns i deras långtidsplaner. Övriga delar av motionenbehandlas av näringsutskotlet. 1978/79:2251av Per m. fl. Imoiionen yrkas att som sin mening ger regeringen till känna att 3. genomofferimeloden i samverkan med svensk industri bör en breddad industrialisering göras i , 6. ett fiygfält bör byggasmed AMS-medel vid , 9. i övrigt beakta vad imotionen anförts. Övriga delar av motionenbehandlas av näringsutskottel. 1978/79:2268 av m. fi. (vpk) I motionenyrkas 4. attriksdagen uttalar att en särskild servicecentral för statsverken inrättas i eller och alt medel härför anvisas. Övriga delar av motionenbehandlas av näringsutskottet. 1978/79:2290 av m. fi. (s, c, fp, m)I motionen yrkas atl måtte uttala atl de medel som enligt AU 1978/79:33 3 regeringensproposition /79:127 ställs till förfogande till bl. a. stödför olika former för kombinalionssysselsättningar i länets mest utprägladeglesbygder skall av disponeras efter de principer som tillämpasvid fördelning av valtenregleringsmedel; dock alt yttrande före beslut avlänsstyrelsen inte behöver inhämtas från valtenrättsdomare. 1978/79:2293av m. fi. 1 moiionen yrkas atlriksdagen beslular att 2.ge regeringen till känna vad i moiionen anförts om behov av och riktlinjer föromedelbara förhandlingar mellan regeringen och läns landstingrörande Statlig medverkan i utbyggnaden av offentlig verksamhel i . Övriga delar av moiionenbehandlas av näringsutskotlet. Befolkningen i uppgick till 266 329 personer. Den fastställda befolkningsramenför planeringen för är 275 000-290 000 invånare, varvid planeringenenligt uttalande primärt skall inriktas på den övre delen av ramen.Norrbotten har bönan haft en kraftig befolkningstillväxt.Under 1950-talet ökade sålunda befolkningen rned ca 20 000 lill ca 262 000.Därefter skedde en tillbakagång och 1970 var befolkningen nere i ca 255 000.Sedan svängde utvecklingen på nytt i positiv riktning men den senaste liden hartrenden på nytt varit nedåtgående. Utvecklingen framgår avfigur på s. 4. AU 1978/79:33 Fig.Bejölkningsjörändriiigar i Norrboucns län . Antal 3000 2 700 2 400 2 100 I 800 1 500 1 200 900 600 300 -300 -600 -900 -1 200 -1 500 -1800 -2 100 -2 400 T--------------- 1------ 1-- 71/ -72 -73 -74 -/5 -76 . '77 « '78 \-79 -80 Är Av figuren framgår bl. a. atl nettoinflyttningenunder var betydande. Utvecklingen därefter är negativ. Föråren 1977 och 1978 redovisas en netiouinyttning på ca 400 resp. 900 personer. Befolkningsutvecklingeni länets kommuner redovisas i tabell 1. AU 1978/79:33 BeJölkniitgsiilvcckling 1970-1978 sami differens1970-1978 Som framgår av tabellen har kommunerna vid kustenökat sin befolkning som inlandskommunerna gåtttillbaka, i vissa fall kraftigt. kommun har föriorat inemot 2 000personer av en totalbefolkning på ca 10 800. Även uppvisaren kraftig minskning. Enligtarbetskraftsundersökningarna () har del genomsnittliga totalantaletsysselsatta i länet varit praktiskt tagel oförändrat, drygt 120 000, under desenaste tre åren. Förvärvsfrekvensen i länel uppgick till 66,9 96.1riket var molsvarande siffra 70,2. Delkan vidare nämnas att de statliga företagen svarar för ca 2/3 avindustrisysselsäitningen i länel. Arbetslösheteni länet är betydande. Antalet kvarstående arbetslösa aktuella för omedelbarplacering uppgick till 8 356, vilket motsvarar mer än 696 av arbetskraften. Del innebär att andelen arbetslösa i länet är i stort setttre gånger så hög som i rikel. Vid samma månads slut var antalet kvarståendelediga platser ca 500. Antalet arbetslösa per ledig plals uppgick således till16. var siffran 18. Som jämförelse kan nämnas att relationenarbetslösa per ledig plats var 2 i , 4 i Göteborgsoch län, 5 i och 7 i . Byggarbetslöshetenär särskill hög. redovisades ca 40 sökande per ledig plats inombyggnadsverksamheten. Arbetslöshetens omfattningi länets kommuner redovisas i tabell 2. AU1978/79:33 6 Kvarstående arbetslösaaktuella för omedelbar placering. De arbetsmarknadspolitiskainsatserna i länet är omfattande. Totalt berördes jår inemot13 200 personer av olika åtgärder. Delta är nära en fördubbling i förhållandetill samma månad . Fördelningen på olika former av arbetsmarknadspolitiskaåtgärder under februari månad 1975-1979 redovisas i tabell 3. Sysselsatta i olika former avarbetsmarknadspoliiiska åtgärder Arbetsmarknadsutbildning' 2 900 Verkstadför skyddat arbete 447 Sysselsättningsläget i Norrbottenär oroande. var ca 21 500 personer i länel antingen arbetslösaeller föremål för arbetsmarknadspolitiska AU 1978/79:33 7 åtgärder.Detta motsvarar ca 16 96 av arbetskraften. annat län redovisartillnärmelsevis så höga värden. Föratt möta utvecklingen presenterar regeringen i proposiiionen olika förslag lillåtgärder för att främja sysselsättningen i länet. Förslagen som kommer frånolika departement innebär i huvudsak följande. - Stöd till Norrlandsfonden 9 - vid tekniska högskolan i 6 - Medelsiillskott tillRegioninvesl i 75 - för marknadsföringav produkter från bl. a. företag i 20 - Inrättande av forskningsstationför gruvbrytning i - Malmprospektering i 40 - Medel tillNorrboltendelegalionen för bl. - Tidigareläggningar av statligtbyggande 250 - Medel till regeringensförfogande för särskilda åtgärder i glesbygderna, insatser inom turism ochrekreation, åtgärder inom skogsbruket m. m. Förslagen beräknas kosta ca ochenligt propositionen ge ca 2 000 nya sysselsällningstilirällen iinledningsskedet. Därav beräknas 900 komma lill stånd genom industriellautvecklingsprojekt, turism och jordbruk, 800 genom anläggningsarbeten förkommunikationer och energiutbyggnad samt 300 genom ramen på 175 milj. kr. somföreslås bli ställda lill länsarbetsnämndens förfogande för skildaarbetsmarknadspolitiska insatser. Norrbottenhar varit det län i landet som haft det besvärligastearbetsmarknadsläget. Som framgår av vad tidigare redovisats har svårigheternaökat . Förslagen om särskilda insaiser för att ökatillgången på arbeie är mot denna bakgrund väl motiverade. Det måste docksamtidigt framhållas atl de grundläggande problemen med att öka industrialiseringsgradenoch förbättra näringsstrukturen i länet kvarstår. Proposilionens förslag harberäknats all i inledningsskedet ge ca 2 000 nya arbetstillfällen. Detta skallställas i relation lill att ca 21 500 personer beräknas slå ulanför denordinarie arbeismarknaden. Förslagsom är ägnade alt förbättra sysselsättningen i har lagts fram även iandra propositioner. Det gäller propositionen 1978/79:87 om finansiellt stödlill (NU 1978/79:30), propositionen 1978/79:126 om tidigareläggningar avvissa investeringar inom (NU 1978/79:43) och AU 1978/79:33 8 propositionen1978/79:110 om skogspolitiken. Vidare vill utskottet hänvisa till förslag iregeringens proposition 1978/79:112 om den framtida regionalpolitiken (AU 1978/79:23)och propositionen 1978/79:152 om förbättrat transportstöd samt proposiiionen1978/79:123 om industri- och handelspolitiken. Deinsatser av olika slag som är under utformning bör sammanlaget fä en ickeobetydlig effekt på arbetsmarknaden i . Även den konjunkturuppgångsom alltmer gör sig gällande bör bidra härtill. Propositionensåtgärdsförslag bygger i väsentliga delar på Norrbottendele-gaiionensutredningar och förslag. Avsikten är alt delegationen skall fortsätta sittarbete . 1 propositionen 1978/79:112 om regionalpolitik föreslåsalt länsstyrelserna skall kunna tilldelas särskilda resurser för insatser avdet slag Norrboltendelegalionen utfört. Med hänvisning härtill finns det inteanledning föreslå någon åtgärd på grund av motionen 2251 av Per m.fi. (m). Motionärerna begär nämligen att Norrbottendelegaiio-nensutredningsresurser skall lämnas över till i länel. När det gäller de regionalpoliliska insatsernaframhåller statsrådet bl. a. att det regionalpolitiska stödet spelar roll i strävandena att underiätta en nödvändig differentiering avnäringslivet. Regionalpolitiskt Slöd har lämnats med ca 600 milj. kr.lill företag i . De förelag som har Hit stöd beräknas ha ökat sinpersonal med ca 2 700 personer. 1den regionalpolitiska proposiiionen 1978/79:112 presenteras nya regler förregionalpolitiskt stöd. kommer senare i vår att ta ställning till denproposiiionen. År1977 beslöt att lokaliseringsstöd skulle kunna lämnas enligloffertprincipen (prop. 1976/77:100 bil. 17 s. 88, AU 1976/77:23, rskr 1976/77:295). Del syslemet innebär att man söker förena det företagsekonomiskaintresset med det samhällsekonomiska genom alt staten efter offert från ettföretag betalar särskild ersättning för etableringskostnader eller liknande dådet är önskvärt alt stödja sysselsättningen på en ort. Avsikien är atl metodenskall användas i samband med ansträngningarna att förbättra sysselsättningsmöjligheternai . För verksamheten fastställdes en ram på 40 milj. kr. harendast en mindre del av ramen utnyttjats. 1proposiiionen uttalas att svårigheterna att nå tillräckliga sysselsättningseffektermed övriga regionalpoliliska medel motiverar all offertförfarandet utnyttjas päett mera systematiskt säll än . Överläggningar har därför inletts medSveriges industriförbund i syfte all erbjuda ett antal större förelag att lämnaoffener för eiablering av nya arbetstillfällen i . m. fi. (m) anser i motionen 2251 att offertprincipen bör prövas istor skala. Det i propositionen nämnda försöket lill samarbete med AU 1978/79:33 9 industriföretagbör enligt motionärerna forceras. Utskollelutgår från all regering och myndigheter gör vad som är möjligt för att vidgaanvändningen av stöd enligt offertprincipen. De hittillsvarande svårigheternamåste ses mot bakgrund av den låga investeringsbenägenheien i industrin underde . 1 en uppåtgående konjunktur bör möjligheterna att nå resultatväsentligt öka. Med hänsyn till det anförda bör motionsyrkandei inte föranledanågon åtgärd. Iproposiiionen anmäls att det finns en rad projekt som kan få betydelse försysselsättningen i och som bör genomföras men som inte ärtillräckligt förberedda för att beslut skall kunna fattas . Det gäller bl. a.utvinning av torv i , kraftvärmeverk i , särskilda åtgärder iglesbygderna, insatser inom turism och rekreation, byggande av avloppsreningsverkoch åtgärder inom skogsbruket. För dessa insatser föreslås en särskildmedelsram, som bör stå till regeringens disposition för senare fördelning. Ipropositionen föreslås att 160 milj. kr. anvisas för ändamålet under ettsärskilt reservationsanslag benämnt Bidrag till sysselsällningsfrämjandeåtgärder i . Utskollel tillstyrker denbegärda medelsramen. av den föreslagna medelsramen föreslås bli använd för särskilda glesbygdsinsalseri . Glesbygdsstödutgår f n. bl. a. i form av slöd till hemarbete och till de regionalautvecklingsfonderna för genomförande av speciella projekt i syfte att främjaföretagsamhet i glesbygder. I tolv kommuner i inre stödområdet pågår försöksverksamhetmed intensifierade kommunala sysselsättningsin-salser(lKS) med syfte atl iförsia hand ge sysselsättning åt äldre lokalt bundna personer inom det inrestödområdet. Särskilt stöd till lantbruksföretag lämnas till lantbruksföretagoch verksamhet som kan bedrivas i kombination med sådant företag enliglförordningen (1978:465) om stöd till lantbruksföretag i vissa glesbygder. Stödkan även utgå till investering i byggnad som är avsedd atl hyras ut tillallmänheten genom korttidsupplålelse. Vidare lämnas slöd till skärgårdsföretagför att främja tillkomsten och utvecklingen av företag i skärgårdarna enligtförordningen (1976:208) om statligt stöd till skärgårdsfö-reiag. Ipropositionen föreslås nu att de nämnda glesbygdsåtgärderna skall kompletterasgenom alt får använda en del av medelsramen 160 milj. kr. tillstöd för olika former av kombinalionssysselsättningar i länets mest utprägladeglesbygder. Stöd skall på detta sätt kunna ges även till andra företag, t. ex.småindustrier och hantverksföretag enligt vad som gäller för skärgårdsstödet. FridaBerglund m. fi. (s, c, m, fp) anlägger i motionen 2290 synpunkter påanvändningen av de medel som enligt proposiiionen skall ställas tilllänsstyrelsens förfogande. Enligt molionärerna bör samma principer gälla somlillämpas vid fördelning av valtenregleringsmedel. a. för alt tillgodose allmänna ändamål i AU 1978/79:33 10 bygder,i vilka vattenkraften byggts ut. Det ankommer på atl besluta tillvilka projekt medel skall utgå. Medel kan därvid anvisas vid sidan om andrafinansieringskällor och sålunda användas som loppfinansiering. Utskottettillstyrkeratt i inom ramen fördel föreslagnaanslaget för vissa medel för speciella glesbygdsinsatser. Man bör undvikadetaljreglering för dessa medel och bör sålunda ha stor frihet.Med del anförda torde motionärernas önskemål vara tillgodosedda och någonåtgärd härutöver är inte påkallad. Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder m. m. Som redovisas tidigare i betänkandet har betydandeåtgärder av arbetsmarknadspolitiskt slag satts in i . Bland förslagsom nu är aktuella och behandlas i andra ulskott ingår bl. a. lidigareläggningav främst större projekt som utbyggnad av , vägarbeten ochinvesteringar inom SJ. Arbetsmarknadsministernframhåller all det härutöver finns en rad mindre projekt som kan komma tillutförande som beredskapsarbeten. Del gäller såväl statliga som kommunalainvesteringar. Bland projekten nämns avloppsreningsanläggningar,dikningsarbeten, naiurrasiplalser och långtids-parkeringar m. m. utefter vägenmellan och , investeringar vid och samt skildaslag av arbeten inom den statliga tjänstesektorn. Utövervad som faller på vid fördelning på sedvanliga grunder av dereguljära anslagen till beredskapsarbeten förordas i propositionen au länettilldelas särskilda medel för sådana arbeten, alt fördelas av länsarbetsnämndeni samråd med . skall därvid tillämpa sammaregler i fråga om bidragets storiek i enskilda fall m. m. som gäller förberedskapsarbeten i övrigt. Anslaget Sysselsätiningsskapande åtgärder bör pågrund av det anförda förstärkas med 175 milj. kr. utöver vad som tidigareanvisats för nästa budgetår (AU 1978/79:21). Utskottet har inte någotau erinra mot delta förslag. 1ett anlal motioner aktualiseras skilda projekt vilka betecknas som lämpliga attutföras som beredskapsarbete. under allmänna motionstiden väckta moiionerna 1659 av () och () och 2022 av m. n. (c)begärs att medel lill beredskapsarbeten inom skall anvisas enligt delförslag som lagts fram i en nyligen avlämnad rapport av generaldirektör . De föreslagna projekt som bedömts som lämpliga all utföra somberedskapsarbeten har kostnadsberäknats lill 85-90 milj. kr. Avproposiiionen framgår au regeringen räknar med att de nämnda projekten inomSSAB skall kunna utföras som beredskapsarbete. Med hänsyn härtill och dådelaljprioriieringar av detta slag ej bör göras av AU 1978/79:33 11 riksdagenbör motionerna inte föranleda någon åtgärd. (m) föreslår i motionen 2251 att ett flygfält skall byggas iArvidsjaur med hjälp av arbetsmarknadspolitiska medel. Utskollelhar inhämtat atl i Norrbolten fått i uppdrag all närmare utredadenna fiygplaisfråga. Med hänsyn härtill är det inte aktuellt med någonanslagsanvisning . Moiionen bör därför inte föranleda någon åtgärd. Imotionen 1047 av m. fi. (s) begärs en utredning och ettförslagom ett reaktiverings- och turistcenter i kommun. 1 motionenframhålls behovet av sysselsätiningsskapande åtgärder mot bakgrund av dennegativa utvecklingen i kommunen. Somframgår av tidigare redovisning finns del eu stort behov av insaiser iÖvertorneå kommun. När det gäller del föreslagna centret för reaktivering ochturism är projektet inte tillräckligt utrett för atl man skall kunna taställning till de planer kommunen har, bl. a. torde fordras eu positivtintresse från i länet. Moiionen bör med hänsyn till det anfördainte föranleda någon åtgärd. Imoiionerna 1048 av m. fi. (s) och 2268 av m. (vpk) föreslås att en statlig servicecentral skall inrättas i Norrbottensinland. En sådan central skulle kunna la sig an större arbeten från ämbelsverkeni fråga om utskrivning/orderbehandling, tryckning, statistik-bearbetningar m.m. 1propositionen anmäler arbetsmarknadsministern atl han skall närmare låta utredaförutsättningarna för att inrätta en sådan central med lokalisering tillmalmfälten i . Med hänvisning härtill bör de båda moiionerna inteföranleda någon åtgärd. Socialdemokraternagodtar proposilionens förslag i dess helhet. I partimotionen 2293 framhållsemellertid atl närings- och sysselsättningsutvecklingen i inomöverskådlig framtid avgörs av utvecklingen inom basnäringarna gruvor, stål ochskog. 1 motionen redovisas därför program och förslag för dessa näringar.Arbetsmarknadsuiskoilel går inte in på denna fråga som behandlas avnäringsutskotlet. 1motionen finns emellertid även ett förslag om ett särskilt statligt stöd förlidigareläggning av offentliga investeringar. Investeringarna bör ha en sådaninriktning att de dessutom skapar varaktiga arbetstillfällen som de erbjuderinvånarna ökad trygghet och omsorg. har enligtmolionärerna presenterat förslag till sjukvårdsinvesieringar som väl fyllerdessa krav. Investeringarna avser ny-, till- och ombyggnader av sjukhus,vårdcentraler, vårdhem, dagcenter, vård- och skogsbruksskolor samtfolktandvård. Samtliga projekt uppges ingå i långtidsplaneringmed planerad byggstart och beräknas kunna gesysselsättning för inemot 700 personer inom byggsektorn. Då anläggningarna,som är väl spridda över länel, las i drift kan enligl moiionen ca 700 AU 1978/79:33 12 personer,toreirädesvis kvinnor, erbjudas varaktig sysselsättning. Desamlade investeringskostnaderna för de projekt, som på detta säu är möjliga atttidigarelägga, har beräknats lill ca 700 milj. kr. En förutsättning för attlandstinget skall kunna bära de ökade totala investeringskostnader som följerav tidigareläggningarna är enligl moiionen atl byggnadsarbetena utförs somberedskapsarbeten. Därvid anser molionärerna atl förhöjda stals-bidragssalserbör kunna utgå i enlighet med vad som tidigare förekommit i . Genomtidigareläggningarna ställs enligl motionen inför driftkostnadersom går utöver vad som förutsatts i finans- och skatteplaneringoch vad som anses kunna bäras av länets skallebeialare. Molionärernaföreslår därför atl staten skall åta sig finansieringsansvaret förvårdanläggningarnas driftkostnader från tidpunkten för startandet fram lill dentidpunkt som ursprungligen planerades för igångsättning. De totaladriftkostnaderna uppskattas i motionen lill i runda lal 200 milj. kr. undereiiår då samtliga anläggningar är i full drift. Ävenrepresentanterna för apk föreslår i motionen 2224 alt statliga medel lillskjutsför en lidigareläggning av projekt inom . Ulskotteiär positivt till alt överläggningar av det slag motionärerna förordar kommerlill stånd. Vid överläggningarna mellan staten och får man bedömavilka projekt som det kan finnas anledning atl prioritera med hänsyn tillsysselsäuningsen'ekierna. Överläggningarna bör också omfatta formerna för ettlillfalligi slöd lill viss del av driftkostnaderna av anläggningar som kommertill stånd tidigare än som planerats. När det gäller sådant stöd bör regeringenåterkomma till med eventuella förslag. Ulskoilettar lill sist upp två motioner från den allmänna motionstiden med jörslag tillåigärdsprogram för . Imotionen 212 av m. fi. (vpk) presenteras utvecklingsplan för dennärmaste , som skulle ge 6 000 nya arbetstilirallen till enkostnad av . a. föreslås nya verksamheter inom ,eiablering av en konstgödsel fabrik, ökad förädling av skogsprodukter,utveckling av jordbruket samt förbättrade kommunikationer. m. fl. (c) redovisar i moiionen 1548 olika förslag lill åtgärder förau skapa fier sysselsällningstilirällen i länet. Molionärerna anser bl. a. atlnaturtillgångarna i länet bör kunna ge fier arbetsplatser. De efterlyserprojekt, som kan ge mer långsikliga effekter på arbetsmarknaden, slöd tillintensifierad skogsvård och till dränering samt utökade resurser lill bl. Slutligen begär motionärerna ökade insaiser på turistområdet,glesbygdsstöd även till andra företagare än lantbrukare samt en stailigser\'iceceniral lill länet. Åtskilligaav de förslag motioniirerna presenterar i de båda motionerna ingår i denförevarande proposiiionen eller ar aktuella i andra sammanhang i riksdageneller på länsplanel. Med hänvisning härtill och till att de mer AU1978/79:33 13 långsiktiga regionalpoliliska frågorna kommer altbehandlas i utskottets betänkande AU 1978/79:23 bör motionerna 212 och 1548inte föranleda någon åtgärd. 1. att lägger tillhandlingarna vad i proposiiionen anförts om åtgärder för all främja sysselsättningen i , 2. beiräfftindeNonboiicndelcgaiionens utredningsresurser atl motionen 1978/79:2251, yrkandet9, inte föranleder någon åtgärd, 3. beträffandef/f//.5. A. offertprincipen att motionen 1978/79:2251, yrkandei 3, inteföranleder någon åtgärd, 4. beträffandeanvändningen av medel för särskilda glesbygdsinsatser i att moiionen1978/79:2290 inte föranleder någon åtgärd, 5. att riksdagenlill Bidrag lill sysselsällningsfrämjande åtgärder i /80 under fjortonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslagpå , 6. beträffandeberedskapsarbeten inom att motionerna 1978/ 79:1659 och 1978/79:2022,yrkandet 3, inte föranleder någon åtgärd, 7. beträffande//v;i,'/fl// /' Aividsjaur att motionen 1978/79:2251, yrkandet 6, inteföranleder någon åtgärd, 8. beträffandereaktiverings- och turistcenier i alt motionen 1978/79:1047 inteföranleder någon åtgärd, 9. beträffandeservicecentral i inland för statsverket, alt motionerna1978/79:1048 och 1978/79:2268, yrkandet 4, inte föranleder någon riksdagensåigärd,