yttr · G105UbU5 · 1977-12-31 00:00:00 — UbU 1977/78: 5 y yttrande 1977/78: 5 y övervissa delar av propositionen 1977/78:164 oin åtgärder mot ungdomsarbetslöshetjämte motioner har berettutbildningsutskottet tillfälle att avge yttrande över propositionen 1977/78;164 om åtgärder mot ungdomsarbetslöshet jämte motioner. Medanledning av propositionen i vad den gäller frågor om studie-ochyrkesorientering m. m. och vissa utbildningsfrågor samt motionen 1977/78: 1907yrkandena 3 och 7, motionen 1977/78: 1925 yrkandena 2 och 3, motionen 1977/78:1926 yrkandena och motionen 1977/78: 1927 yrkandet 6 villutbildningsutskottet anföra följande. Enligtpropositionen har i genomsnitt av eleverna igrundskolan fortsatt direkt tiU gymnasieskolan. har gått direkt tillannan utbildning. har inte studerat vidare direkt eftergrimdskolan. Av dem som påbörjat utbildning i gymnasieskolan avbryter ca 8 %utbildningen utan att senare fullfölja den. Ca5 % av eleverna i årskurs 9 har fått en i viss mening ofuUsländigutbildning (blivit skolbefriade, lotalskolkat eller skolkat ivissa ämnen, fått särskild undervisning eller fått jämkad studiegång). Deuppföljningsundersökningar som görs efter avslutad grundskoleutbildningvisar vad eleverna gör efter avslutad skolgång. Den senasteundersökningen avser förhållandena för de elever som slutade år1974, dvs. Av undersökningen framgår att . aveleverna befann sig i utbildning, hade arbete, var arbetslösa och 4 %ägnade sig åt övrig verksamhet. Lokalaplancringsräd (SSA-råd) har fr. o. m. /77 inrättats i allakommuner. De har i uppgift att biträda skolstyrelserna i frågor rörandeutbildningens anknytning till arbetslivet och att följa yrkesutbildningen ikommunen. Kommunerna har givits ett uppföljningsansvar för alla ungdomar upptill (jfr prop. 1975/76: 39 s. 282 283, UbU 1975/76: 30, rskr1975/76: 367). Genom de lokala planeringsråden och de regionala råd somförsöksvis har inrättats på vissa håll har samarbetsorgan skapats mellanskolstyrelse, arbetsförmedling och arbetsmarknadens parter.Arbetsförmedlingarna har ett särskilt ansVar för de ungdomar som i stället förutbildning önskar ett arbete. 1 1977/78. UbU 1977/78: 5 y 2 Kommunerna får statsbidrag tiU sina kostnader förstudie- och yrkesorientering m. m. Bidraget beräknas med utgångspunkt i ettgrundbelopp och ett jämförelsetal. Grundbeloppet är för redovisningsåret1977/. Till lokala planeringsråd utgår innevarande budgetår ettverksamhetsbidrag som skall utgöra av kommunens totala antalgrundbelopp till studie- och yrkesorientering, dock lägst 0,2 och högst två grundbelopp. Riksdagenhar för /79 till Bidrag till studie- och yrkesorienteringanvisat ett förslagsanslag av . 1977/ 78: 100, UbU 1977/78;16, rskr 1977/78: 181). Imotionen 1977/78: 1926 (yrkandena ) föreslås att statsbidraget ökas meddels 1,6 milj. kr. för uppsökande studie- och yrkesorientering (16grundbelopp), dels 3,4 milj. kr. (34 grundbelopp) för lokala planeringsråd,dels 3 milj. kr. (30 grundbelopp) för regionala planeringsråd i hela landet.Enligt motionen 1977/78: 1925 (yrkandet 3) bör resurserna till studie- ochyrkesorienteringen förstärkas. I denna anges dock ingen tidpunkt för när dettaskall ske. Genomriksdagens beslut tidigare i vår har anslaget Bidrag till studie-ochyrkesorientering för /79 räknats upp med 15,5 milj. kr. jämförtmed innevarande budgetår. I detta belopp ingår dels ytterligare medel tilluppföljande studie- och yrkesorientering, dels medel för höjning avverksamhetsbidraget till lokala planeringsråd från tUl av kommunenstotala antal grundbelopp för studie- och yrkesorientering, dock lägst 0,3 ochhögst 2 grundbelopp. Försöksverksamhetmed regionala planeringsråd i Stockholms-, Göteborgs- och Malmöregionernapågår . Avsikten är att denna försöksverksamhet skall ge ökadeerfarenheter av regional samordning att bygga vidare på vid den fortsattautbyggnaden (jfr UbU 1977/78: 16 s. 13). Utskottetdelar motionärernas uppfattning att det kan behövas ökade resurser till denuppföljande studie- och yrkesorienteringen samt tUl planeringsråd. Frågan omytterligare resurser härtill är emellertid av sådan karaktär att den bör prövasi det årliga budgetarbetet. Med hänvisning till den uppräkning med 15,5 milj.kr. av anslaget Bidrag till studie- och yrkesorientering m. m. som skett /79 enligt nyssnämnda beslut och till pågåendeförsöksverksamhet med regionala planeringsråd samt till att det stårkommunerna fritt att vid behov skapa de samrådsorgan som man anser nödvändigapå regional nivå föreslår utskottet att motionen .1977/78: 1925 yrkandet 3 ochmotionen 1977/78: 1926 yrkandena 16,17 och 18 avstyrks. Vadgäller den i motionen 1977/78: 1926 (yrkandet 19) berörda frågan om att införaett centralt inom () placerat planeringsråd vill utskottetifrågasätta behovet av ett sådant. Det är inte självklart att en hierarkiskorganisation alltid är meningsfull. UbU 1977/78: 5 y 3 allaomständigheter bör denna fråga inte aktualiseras förrän slutgiltig ställningtagits till hur en regional organisation skall byggas upp. Med det anfördaföreslår utskottet att motionen 1977/78: 1926 yrkandet 19 avstyrks. Tillbidrag till driften av gymnasieskolor har för /79anvisat ett förslagsanslag av 2 . 1977/ 78: 100, UbU1977/78: 20, rskr 1977/78: 224). Medel har därvid beräknats för 105 380helårsplatser i intagningsklasser inom gymnasieskolans grundskoleanknutna del.När det gäller specialkurser som är kortare än eller vilka förutsättertidigare gymnasial utbildning eller viss ålder har medel beräknats för 26 330årselevplatser. Vidare har beslutat att i den mån starka skäl t.ex. arbetsmarknadsskäl talar för en ökning av antalet elevplatser igymnasieskolan skall regeringen ha rätt att besluta därom. Sysselsättningsulredningenhar tiU regeringen överlämnat en skrivelse med förslag till vissa åtgärder för att bl. a. un derlätta ungdomars övergång från skola till arbete. Utredningen före slår bl. a. att försöksverksamhet med teoriundervisning varvad med praktiskt arbete startas på ett antal orter. Utredningsförslaget innebär i korthet att ett individuellt utbildningsprogram skall läggas upp för varje i försöksverksamheten deltagande elev. "Skolmässig utbildning" skaU därvid varvas med "utbildning i arbetslivet". Längden av dessa perioder och hur de skall läggas in i programmet skall avgöras från faU till fall. Utredningens förslag, som enligt vad, utredningen själv fram håller närmast är en skiss, behöver enligt föredragande statsrådet ytter ligare bearbetas. Enligt propositionen bör en begränsad försöksverk samhet i syfte att systematisera och effektivisera en värvning av kort kurser och beredskapsarbete komma till stånd i ett begränsat antal kom muner med varierande arbetsmarknads- och. Försöksverksamheten skall under /79 omfatta högst tio kommuner och totalt 200 elever. Studieprogrammet bör omfatta en to tal tidsperiod av lägst och högst och så långt som det är möjligt leda fram tiU en yrkesutbUdning. Enligtmotionen 1977/78: 1926 (yrkandet 20) bör SÖ få i uppdrag att . fr. o. m. planera korta, yrkesinriktade och påbyggbara kur ser i gymnasieskolan inkl. den av sysselsättningsulredningen' föreslagna försöksverksamheten, varvid ifrågavarande kursverksamhet i förstå- hand skaU motsvara 2 000 årselevplatser. Regeringenhar mot bakgrund av att närmare erfarenheter saknas av en sådanförsöksverksamhet som sysselsättningsutredningen föreslagit funnit att dennaverksamhet bör förläggas till ett begränsat antal kommuner med stort intresseför sådan utbildning. Därigenom bör de bästa förutsättningar föreligga attstarta en försöksverksariihet som'efter särskUd utvärdering kan ge erfarenheterför framtiden. It 1977/78.14 saml. UbU 1977/78: 5 y 4 attföredragande statsrådet räknar med att SÖ före läsårets början hösten1978 skall inkomma till regeringen med förslag beträffande den fortsattaplaneringen av korta yrkesinriktade kurser m. m. för /79. Det börerinras om att regeringen av bl. a. arbetsmarknadsskäl har medgelt att detantagningslal som fastställts för gymnasieskolan för innevarande budgetår fåröverskridas med totalt 3 700 årselevplatser att utnyttjas för bl. a. kortayrkesinriktade kurser. Enligt vad utskottet erfarit har utbildningsanordnare m.fl. därvid haft att uppmärksamma möjligheterna att kombinera dessa kurser medberedskapsarbete eller praktik för arbetslös ungdom. En breddad försöksverksamhetmed den inriktning och av den omfattning som motionärerna önskar är alltsåfullt möjlig att bedriva under nästa budgetår i många kommuner. Däremot är detinte realistiskt alt räkna med att den planmässiga utvärderingen avförsöksverksamheten kommer att kunna avse fler årselevplatser än nyssnämnda200. Mederinran om tidigare beslut i ärendet (prop. 1977/78: 100, UbU1977/78: 20, rskr 1977/78: 224) anser utskottet att motionen 1977/78: 1926yrkandet 20 om uppdrag till SÖ beträffande viss planering bör avslås avriksdagen. Imotionen 1977/78: 1926 (yrkandet 21) föreslås att uttalar att kortayrkesinriktade kurser skall anordnas även om elevunderlag för dettaförehgger. Utskottethar uppfattningen att ifrågavarande kursverksamhet bör bedrivas på ettflexibelt sätt genom kontinuerlig intagning och genom anordnande av kurser ävensommartid. Härigenom kan befintiiga lokalresurser utnyttjas pä ett effektivtsätt. Utskottet förutsätter att även kursanordnarna delar denna uppfattning ochföreslår med hänvisning härtiU att avslår motionen 1977/78: 1926yrkandet-21. Ivad gäller utformningen av det mera detaljerade utbildningsprogrammet förvarje elev utgår enligt vad utskottet erfarit regeringen från att företagensresp. förvaltningarnas stäUningstaganden i dessa frågor kommer att ske efterförhandling i vanlig ordning med de lokala fackliga organisationerna. Medföretag skaU således i dessa sammanhang förstås inte enbart ägarna utan ocksåde fackliga organisationerna. Med detta förtydligande anser utskottet attmotionen 1977/78: 1926 yrkandet 22 inte påkaUar någon åtgärd från riksdagenssida. Vissakommuner, bl. a. och kommun, bedriver särskildakurser för socialt handikappade ungdomar. 1977/78: 1926(yrkandet 23) har ett stort antal av de ungdomar som genomgått, dessa -kurserkommit in på annan utbildning eller fått arbete. Enligt: motionärerna kommerGöteborgs kommun fr. o. ni. /79 inte att kunna få'statligabidrag till denna kursverksamhet i samma, utsträckning som förut. SÖbör därför,säger motionärerna, for nästa budgetår få 4 milj. kr. för att initiera kurser UbU 1977/78: 5 y 5 avliknande slag på andra platser i landet och för att möjliggöra fortsattverksamhet i . Enligtvad utskottet erfarit har under innevarande budgetår bl. a. medel från anslagetSärskilda åtgärder på skolområdet använts för den i motionen 1977/78: 1926nämnda försöksverksamheten i . I bedrivs den i motionenberörda introduktionskursen med statsbidrag som för gymnasieskolkurs. Iskrivelse till regeringen har SÖ anfört att en reservationom ca 3,5 milj. kr. kan beräknas uppkomma under anslaget Särskilda åtgärder påskolområdet med utgången av . SÖ hemställer att under anslagetuppkommande reservation får disponeras av SÖ för särskilda åtgärder för eleveri gymnasieskolor under /79. I sitt av godkändabetänkande /78: 21 med anledning av propositionen 1977/78: 85 om nytt statsbidragtill m. m. jämte motioner (s. 30; rskr 1977/78: 260) har utskottetbeträffande ifrågavarande reservation uttalat bl. a. att utskottet för egendel inget har att erinra mot att SÖ får disponera reservationen och att dennaalltså inte tillförs budgetutjämningsfonden. Med hänvisning till det anfördaanser utskottet att motionen 1977/78: 1926 yrkandet 23 om medel för särskildaåtgärder för elever i gymnasieskolor under /79 inte börföranleda någon åtgärd. Imotionen 1977/78: 1926 (yrkandet 24) hemställs att föreskrifter skall meddelasrörande korta yrkesinriktade kursers meritvärde. Allmäntgäller för alla sökande att mer än sex månaders praktik får räknas sommerit vid ansökan till gymnasieskola och att yrkesutbildningskurs får inräknasi denna praktiktid. Beträffande den fria kvotens utnyttjande vid intagningentill gymnasieskolan är det enligt SÖ:s anvisningar till intagningsnämndernaangeläget att nämnderna i sitt arbete tar till vara de möjligheter och denfrihet som den fria kvoten innebär, nämligen att låta intagningen av en delsökande präglas av en individuell helhetsbedömning med de speciellahänsynstaganden som är motiverade i det enskilda fallet. Utskottet vill strykaunder viklen av att sådana särskUda hänsyn tas. 1973års betygsutredning (BU) har beträffande meritvärdet av förutbildning vidansökan tiU gymnasieskolan föreslagit alt den sökande får poäng för avslutadutbildning utöver . UtbUdningen skall för att få tillgodoräknasomfatta minst en månad. Remisstiden för utredningsförslaget utgick den 2 maj1978, och förslaget bereds f. n. i regeringens kansli. Utskottetutgår frän alt regeringen i sitt beredningsarbete beaktar att de kortayrkesinriktade kurserna bör få. meritvärde på sätt BU föreslagit. Detta är såmycket mer angeläget som sysselsättningssituationen för ungdomar ärbesvärlig. Många av dessa ungdomar väljer nämligen sådana korta kurser. UbU 1977/78: 5 y 6 Med hänvisning tiU det anförda anser utskottet attyrkandet 24 i motionen 1977/78: 1926 inte bör föraiUeda någon riksdagensåtgärd. Dåfrågor om växling mellan' studier och yrkesarbete eller praktik kan förväntasbli behandlade av gymnasieutredningen (U 1976: 10) anser utskottet att motionen1977/78: 1925 yrkandet 2 inte bör föranleda någon åtgärd från sida. Utskottethänvisar till samma utredning och till propositionen 1977/ 78: 164 när detgäller motionen 1977/78: 1907 yrkandet 3 om visst utredningsarbete beträffandeungdomsskolan samt om ökat antal utbildningsplatser. Motionen bör i denna delavslås av . Mederinran om alt antalet intagningsplatser på de direkt yrkesinriktadestudievägarna i gymnasieskolan ökat genom beslut (prop. 1977/78:100, UbU 1977/78:20, rskr 1977/78: 224) med ca 3 000 för nästa budgetårföreslår utskottet att motionen 1977/78: 1927 yrkandet 6 om ökat antal platserpå de yrkesinriktade linjerna avstyrks. Utskottetavstyrker slutligen bifall till motionen 1977/78: 1907 yrkandet 7 om utökadhemspråksundervisning med hänvisning till beslut med anledning avdels propositionen 1976/77: 22 om statsbidrag till hemspråksundervisoing förinvandrarbarn m. m. (UbU 1976/77: 10, rskr 1976/77: 111), dels motionerna1977/78: 1087 och 1977/78:1195 om hemspråksträning (prop. 1977/78:100, SoU1977/ 78: 25, s. 1819, rskr 1977/78: 188). Närvarandevid ärendets slutbehandling: (), (), OveNordstrandh (m), (), (), (),(), (), (), Roland.Sundgren (s), (), (), (),() och (). 1.beträffande anslaget Bidrag till studie- och yrkesorientering m. m. av StigAlemyr, , , , ,och (samtiiga s) som anser att den del avutskottets yttrande på s. 2 som börjar "Genom " och slutar"yrkandena 16, 17 och 18 avstyrks" bort ha följande lydelse: Ipropositionen understryks värdet av de insatser, som kan göras genom uppföljande studie- och yrkesorientering och genom lokala UbU 1977/78: 5 y 7 planeringsråd.Ytterligare uppgifter läggs genom propositionen på studie- ochyrkesorienteringen och planeringsråden. Regeringen förordar emellertid ingenutökning av resurserna för dessa ändamål utan hänvisar till det årligabudgetarbetet när det gäller de förslag av ekonomisk karaktär som framlagts avsysselsättningsulredningen. Utskottet anser att ytterligare resurser nu bör gestill de lokala planeringsråden samt till studie- och yrkesorienteringen i formav ett samlat belopp som ställs till SÖ:s förfogande. SÖ bör få ca 50grundbelopp eUer ca 5 milj. kr. att fördela till olika kommuner. Fördelningenpå kommuner skall ske med hänsyn bl. a. till ungdomsarbetslöshet, andelungdomar som inte tagils in i gymnasieskolan, antal invandrarelever samtförsöksverksamhet med varvad utbUdning och praktik och korta yrkesinriktadekurser. Utskottet tillstyrker alltså yrkandet 16 i motionen 1977/78: 1926. Delokala planeringsråden, som omfattar en kommun, kan enligt utskottels meninginte klara t. ex. praktikplatsanskaffningen inom resp. kommun. För detta krävsen regional samordning. Enligt utskottets mening är del nödvändigt att debeslutade regionala planeringsråden införs /79. bördärför med bifall till motionen 1977/78: 1926 yrkandet 17 hemställa hosregeringen att regionala planeringsråd inrättas i hela landet budgetåret1978/79. För detta krävs ca 30 grundbelopp motsvarande ca 3 milj. kr; AnslagetBidrag till studie- och yrkesorientering m. m. bör för nämnda ändamål medanledning av motionen 1977/78: 1925 yrkandet 3 och med bifall till motionen1977/78: 1926 yrkandet 18 räknas upp med (5-3 =) 8 milj. kr., vilket innebäratt anslaget med ändring av tidigare beslut bör föras upp med 85 196 000kr. för /79. 2. beträffandecentralt planeringsråd av , , , , , och (samtliga s) som anser att den del av utskottets yttrande som på s. 2 börjar "Vad gäUer" och på s. 3 slutar"yrkandet 19 avstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottetanser i överensstämmelse med yrkandet i motionen 1977/78: 1926 (yrkandet 19)att det finns behov av att införa ett centralt planeringsråd inomskolöverstyrelsen (SÖ). 1 en gemensam skrivelse till regeringen har LO och TCOkrävt ett sådant planeringsråd, bl. a. för att följa och stödja de lokala och regionalarådens verksamhet. Utskottet föreslår alt motionen 1977/78: 1926 yrkandet 19tiUstyrks. 3. beträffandekorta, yrkesinriktade och påbyggbara kurser i gymnasie skolan av , , , , , och (samt liga s) som anser att den del av utskottels yttrande som på s. 3 börjar "Regeringen har" och på s. 4 slutar "av " bort haföljande lydelse: UbU 1977/78: 5 y 8 Utskottet tUlstyrker förslaget i motionen 1977/78:1926 att SÖ bör få i uppdrag att planera för i första hand 2 000 årselevplatserför korta, yrkesinriktade och påbyggbara kurser inom gymnasieskolan. I det föreslagnaantalet årselevplatser ingår de 200 som föreslås i propositionen. Härigenomskapas en permanent kursverksamhet under hela /79 för sådana eleversom lämnar utan att gå vidare till gymnasieskolans längreutbildningar. Genom att kurserna bli permanenta får länsskolnämnder ochlänsarbetsnämnder samt lokala skolstyrelser möjligheter att långsiktigtplanera en sådan kursverksamhet. En strävan bör vara att bygga samman kortakurser till en mer samrhanhål-len yrkesutbUdning. Utskottet ser sålundakurserna inte enbart som ett arbetsmarknadspolitiskt instrument utan som enmetod att skapa ett mer varierat utbildningsutbud och därmed förebygga kommandesysselsättningssvårigheter för en del ungdomar. Utskottetanser att bör bifalla motionen 1977/78: 1926 yrkandet 20 beträffandekorta, yrkesinriktade och påbyggbara kurser i gymnasieskolan. 4. beträffandeen anslagspost om 4 milj. kr. till SÖ:s disposition under anslaget Bidrag till driften av gymnasieskolor av , , , , , och (samtUga s) som anser att den del av ut skottets yttrande på s. 5 som börjar "Enligt vad" och slutar"åtgärd" bort ha följande lydelse: Utskottethar tagit del av erfarenheter som gjorts i kommuner där försöksverksamhet medkurser för socialt handikappade ungdomar påbörjats. Erfarenheterna visar atten fortsatt verksamhet är angelägen. Enligt utskottets mening bör olikaprojekt för att tillgodose ungdomars behov stöttas. SÖ bör därför enligtutskottets uppfattning få särskilda medel för att initiera kurser för socialthandikappade barn i kommuner som önskar starta sådan kursverksamhet. Medlenskall avse en ökad personaltäthet jämfört med vad som gäller för reguljärakurser. En förutsättning bör vara att kommunerna i viss utsti-äckning självabidrar med medel för bl. a. lokaler, utrustning och kurativa insatser.Utskottet föreslår att 4 milj. kr. ställs till SÖ:s förfogande för sådanverksamhet. Anslaget Bidrag till driften av gymnasieskolor bör med bifall tillmotionen 1977/78: 1926 yrkandet 23 räknas upp med 4 milj. kr., vUket innebäratt anslaget med ändring av tidigare beslut bör föras upp med 2 273 500 000kr. 5. beträffandemeritvärdet av genomgången yrkesinriktad kortkurs av , , , , Ro-' land och (samtliga s) som anser att den del av utskottet yttrande som på s. 5 börjar "Utskottet ut går" och på s. 6 slutar "åtgärd" bort ha följandelydelse: UbU 1977/78: 5 y 9 Utskottet anser att det är angeläget att deungdomar som genomgår en kort yrkesinriktad kurs i gymnasieskolan också fårräkna detta som en merit vid ansökan till andra studier. bör sålundabesluta att med bifall tUl motionen 1977/78: 1926 yrkandet 24 hos regeringenhemställa om att regeringen meddelar föreskrifter så alt sådan merit tillgodoräknasvid ansökan till gymnasieskolan.