yttr · G105KU2 · 1977-12-31 00:00:00 — 1977/78: 2 y överdels propositionen 1977/78: 91 om radions och televisionens fortsattaverksamhet m. m. jämte motioner, dels propositionen 1977/78:144 med förslagtill lag om ansvarighet i försöksverksamhet med närradio m. m. jämte motion har anmodat konstitutionsutskottetatt avge yttrande över propositionen 1977/78: 91 om radions och televisionensfortsatta verksamhet m. m. jämte motioner väckta med anledning av propositionensåvitt avser frågor som ligger inorii beredningsområde.Denna handläggningsordning har för detta fall under hand överenskommits mellankonstitutions- och kulturutskotten. har tidigare hänvisats dels den väckta motionen 1977/78: 1415 av () och ToreNilsson (m) om intern TV-sändning, dels propositionen 1977/78: 144 med förslagtill lag om ansvarighet i försöksverksamhet med närradio m. m. jämte den medanledning av propositionen väckta motionen 1977/78: 1877 av m. fl.(vpk). De frågor som behandlas i nu nämnda motioner och proposition har sambandmed radio-TV-propositionen. Med hänvisning till vad sagts om den valdahandläggningsordningen beträffande radio-TV-propositionen anser utskottet attäven dessa ärenden bör i förevarande fall slutligt beredas av kulturutskottet.Utskottet har sålunda beslutat att med eget yttrande överiämna propositionen1977/78:144 och motionerna 1977/78: 1415 och 1977/78: 1877 tillkulturutskottet. I propositionen 1977/78: 91 behandlas radions ochtelevisionens organisation och inriktning fram t. o. /86. Organisatoriskt innebär förslaget att två nyaprogramföretag, ett för TV och ett för riksradion, bildas. Jämte SverigesLokalradio och skall dessa bolag ingå i en koncernsom leds av ett moderbolag. Moderbolagefs funktioner skall enligt propositioneninnefatta sådana uppgifter som medelsfördelning och fördelning av sändningstidermellan dotterföretagen och därmed sammanhängande uppgifter beträffandegemensam planering för hela koncernen. För utformningen av programverksamhetenskall dotterföretagen ha ansvaret. Radions och televisionenskulturahsvar föreslås bli starkare markerat 1 1977/78. KU1977/78: 2 y KU 1977/78: 2 y 2 ide nya avtalen med staten som skall ingås med varje programföretag för sig ochgälla en sjuårsperiod efter . Nuvarande system med två iprogramsättningen självständiga TV-kanaler skall bestå. Som ett viktigt mål förprogramverksamheten anges att åstadkomma kvalitetsförbättringar. Kravet påopartiskhet och saklighet i programverksamheten understryks i propositionen. Radionämndenföreslås få en stärkt organisation genom att en tjänst som direktör inrättasvid nämnden. Direktören skall enligt förslaget kunna besluta bl. a. i vissagranskningsfrågor. granskningsuppgifter bör enligt förslagetinte ändras i förhållande till vad som gäller f. n. Däremot bör nämnden fåvidgade befogenheter när det gäller frågor rörande genmäle och beriktigande. Ipropositionen läggs fram förslag till ändringar i radiolagen ochradioansvarighetslagen. Vidare föreslås en ny lag om avgift för innehav avtelevisionsmottagare. Propositionen innehåller också förslag till lag omförsöksverksamhet med närradio. Avsikten är att en sådan verksamhet skallinledas och till en början pågå i anslutning till enparlamentarisk utredning av frågan. I propositionen 1977/78: 144 läggs framförslag till lag om ansvarighet i försöksverksamhet med närradio. Samtligalagförslag föreslås träda i kraft . Utskottetkommer i sitt yttrande att uppehålla sig främst kring frågor omprogramföretagens verksamhet när det gäller å ena sidan kravet på opartiskhetoch saklighet och å andra sidan vikten av en vidsträckt yttrandefrihet ochinformationsfrihet i etermedierna. I anslutning härtill kommer utskottetatt.behandla radionämndens uppgifter. En rad av motionerna behandlar hithörandefrågor och innehåller förslag till andra lösningar på olika punkter än de somanvisas i propositionen. Lagstiftningsfrågorna i dessa avseenden är avcentralt intresse i sammanhanget. Eftersom lagstiftning om radio och televisionhör till utskottets kompetensområde innefattas även övriga lagstiftningsfrågori utskottets yttrande. Ipropositionen om radions och televisionens fortsatta verksamhet framhålls dessamediers ökande kulturpolitiska roll i samhället mot bakgrund av detreformarbete som bedrivits på kulturområdet . Strävandena idetta arbete har bl. a. varit att nå ut med kulturaktiviteter till olika delarav landet och till grupper som inte har deltagit i kulturlivet. Enannan viktig ambition har varit att finna nya vägar för en konstnärlig och kulturellförnyelse. I alla dessa avseenden har radion och televisionen naturligauppgifter. Vägledande för riktlinjerna i propositionen för radio- ochTV-verksamheten under nästa avtalsperiod är kraven på integritet, kvalitet,mångfald och decentralisering. Förslagen utgår från den grundsyn om radio ochTV i allmänhetens tjänst som präglar gällande avtal mellan staten och SverigesRadio. Detta innebär att radio- och TV-verksamheten på samma sätt KU 1977/78: 2 y 3 somhittills skall garanteras en fri och i publicistiskt avseende oberoendeställning. Utskottetinstämmer i dessa allmänna synpunkter och tillstyrker propositionens förslagtill ändringar av radiolagen såvitt avser radions och televisionens framtida organisationoch allmänna inriktning. Detta betyder att utskottet avstyrker de motionervari yrkas avslag på propositionens lagförslag i detta hänseende. Utskottetanser sig inte böra närmare beröra organisationsfrågorna vilka kommer attbehandlas av kulturutskottet. Kravetpå opartiskhet och saklighet i programverksamheten understryks ipropositionen. Därvid skall dock beaktas principen om en vidsträckt yttrande-och informationsfrihet. I förslaget till ändring av 6 § radiolagen föreslås attbestämmelser av denna innebörd tas in i första stycket av paragrafen. Principenom yttrandefrihet i radio och TV knyter än till tryckfrihetsförordningensregler på området. Reglerna härom finns i radioansvarighetslagen. Frågan omatt samordna yttrandefriheten i tal och skrift och i olika medier i en gemensamyttrandefrihetsgrundlag behandlas f. n. av den tillkalladeyttrandefrihetsutredningen (Dir JU 1977:31). Ävenom reglerna om yttrandefriheten i radio och TV sålunda f. n. finns iradioansvarighetslagen anser utskottet det väsentligt att den viktigaprincipen om yttrande- och informationsfriheten i massmedia kommer tilluttryck också i radiolagen. Utskottet har således ingen erinran motlagförslaget i denna del. Enligtpropositionen kan ett program eller programinslag inte balanseras av ett annatprogram eller programinslag som sänds av ett annat programföretag. Vad gällertelevisionen anförs i propositionen att med hänsyn till den självständighet ifråga om programverksamheten som de två TV-kanalerna skall ha i förhållandetill varandra och till den gemensamma bolagsledningen bör såvitt gälleransvaret för opartiskhet och saklighet var och en av kanalerna i principjämställas med ett självständigt programföretag. Mellan de båda kanalerna bördock kunna träffas sådan överenskommelse i fråga om programverksamheten attbalansering mellan kanalerna kan ske under förutsättning att det framstår somnaturligt för publiken. Propositionensinnehåll på denna punkt kritiseras i några av motionerna, bl. a. i partimotionerna1796 (s) och 1799 (vpk) samt motionen 1784. I motionerna hävdas att den ipropositionen förordade ordningen om balansering av program skulle innebära enavsevärd inskränkning av yttrandefriheten i förhållande till nuläget. Enligtmotionerna bör programverksamheten som i detta avseende ses som enhelhet. Utskottethar inte kunnat finna att vad som uttalas i propositionen angående programverksamhetens balansering skulle innebära sådana KU 1977/78: 2 y 4 riskerför inskränkning av yttrandefriheten som befaras enligt motionerna. Vad gällerexempelvis televisionen förutsätts det i propositionen att överenskommelse isådana frågor skall kunna träffas mellan de båda kanalerna. Motionsyrkandena pådenna punkt avstyrks följaktligen. Inuvarande radioavtal finns en bestämmelse om att bolaget i programverksamhetenskall hävda de grundläggande demokratiska värdena. Denna bestämmelse hartolkats som en skyldighet för att vara partisk till förmån förde grundläggande demokratiska värdena och utgör sålunda en modifiering avkravet på opartiskhet i radiolagen. Stadgandethar inte varit avsett att hindra från att skildra odemokratiskaförhållanden och företeelser eller från att återge odemokratiskameningsyttringar i radio och TV. Enligt radionämnden innefattar bestämmelsen enskyldighet för att i programverksamheten verka för attrasfördomar bekämpas. bör det även finnas bestämmelser som åläggerprogramföretag en skyldighet att uppträda partiskt till förmån för vad som kananses utgöra folkstyrelsens grundvalår och till förmån för respekten förmänniskovärdet. Den nuvarande formuleringen i radioavtalet är enligt radioutredningensmening emellertid oprecis och kan ges både vida och snäva tolkningar. Ienlighet med radioutredningens förslag har i förslaget till ändring av 6 §radiolagen i ett andra stycke tagits in en bestämmelse om att programföretag iprogramverksamheten skall hävda det demokratiska statsskickets grundidéer samtprincipen om alla människors lika värde och den enskilda människans frihet ochvärdighet. Med sistnämnda uttryck avses de sidor av demokratibegreppet somanknyter till sådana förhållanden som fördömande av rasism, våld och brutalitetsamt hävdande av jämställdhet mellan män och kvinnor. Partimotionen1796 (s) avvisar förslaget till ändrad formulering av demokratibestämmelsen iförhållande till nuvarande radioavtal. Enligt motionen finns det flera skäl attbehålla den nuvarande formuleringen. Det har sålunda efter hand utbildats enpraxis både inom och radionämnden om hur bestämmelsen skalltolkas. I motionen erinras om att både och radionämnden liksomen majoritet av de remissinstanser som uttalat sig i frågan också har avstyrkten ändring av formuleringen. Enligt motionen finns det inte heller något skälatt i själva lagtexten ta in formuleringen om hävdande av principen om allamänniskors lika värde och den enskilda människans frihet och värdighet. Detbör däremot framgå av specialmotiveringen till paragrafen att denna principskall vara vägledande för programverksamheten. Även i partimotionen 1799 (vpk)avstyrks förslaget till omformulering av de berörda bestämmelserna. Somframgår av propositionen är det inte avsett att den nya formuleringen av dens. k. demokratibestämmelsen skall i sak tolkas annorlunda KU 1977/78: 2 y 5 ännuvarande bestämmelse i radioavtalet. Propositionens förslag grundar sig på vadradioutredningens majoritet ansett i denna fråga. Utskottet har inte funnitanledning att frångå propositionens förslag på denna punkt och avstyrkersålunda förslaget i motionerna i denna del. Ipropositionen föreslås att i ett tredje stycke i 6 § radiolagen, i enlighetmed vad som gäller, tas in föreskrifter om att ett avtal angående bl. a.programregler skall ingås mellan regeringen och varje programföretag.Regeringsformens bestämmelser om yttrandefrihet får enligt propositionen anseskräva att möjligheterna för regeringen att i avtal med programföretag införaföreskrift om skyldighet att sända beriktigande och genmäle samt vissameddelanden till allmänheten ges stöd i lag, liksom en erinran att avtalet kaninnehålla föreskrifter till skydd för enskilds privatliv och förbud motkommersiell reklam och mot program som bekostas av annan än programföretaget.Utskottet ansluter sig till propositionens förslag i nu nämnt avseende. 1motionen 1790 föreslås ett tillägg till det föreslagna tredje stycket i 6 §radiolagen av innebörd att skyldighet skall föreligga för programföretagen atti programverksamheten främja nyktra levnadsvanor och i övrigt en ökadfolknykterhet. Alkoholproblemet berörs även i motionen 1801. Utskottet delarmotionernas synpunkter angående det angelägna i att folknykterheten befrämjas iolika sammanhang och också i etermedierna. I propositionen uttalar ävenföredragande departementschefen att det är viktigt att man iprogramverksamheten iakttar varsamhet vid speglingen av bruket av olika gifter,t. I likhet med departementschefen anser utskottet inteerforderligt att binda programföretagen med uttryckliga föreskrifter i dettahänseende. Ipropositionen behandlas frågan om väldsinslag i underhållningsprogram. Deterinras i sammanhanget om den forskning som pågått om hur såvälvuxna som barn påverkas av film och TV i detta avseende. Enligt propositionenmedger de undersökningar som publicerats ännu inte några entydigaslutsatser. Departementschefen understryker att den svenska televisionensprogramutbud bör präglas av försiktighet när det gäller våldsskildringar ochvåldsinslag. Enligt propositionen krävs dock inte några särskilda föreskrifteri lag eller avtal i detta hänseende. Fråganom underhållningsvåldet har tagits upp i partimotionerna 1796 (s) och 1799(vpk). Enligt motionerna är det numera väl dokumenterat att våldsinslagen iunderhållningsprogram har en klart negativ inverkan på framför allt barn. Imotionen 1796 föreslås ett tillkännagivande till regeringen att inslagen avvåld i underhållningsprogram minskas så långt möjligt. I motionen 1799 begärsett riksdagsuttalande av liknande innebörd. Utskottet anser att inslagav våld i radions och televisionens under- KU 1977/78: 2 y 6 hållningsprogrambör minskas så långt som det är möjligt. Detta har enligt utskottet stöd i deallmänna regler för programverksamheten, vilka som tidigare nämnts tagits upp iförslaget till 6 § andra stycket radiolagen. Motionerna får anses besvarade medvad utskottet anfört. organisation och uppgifter vill utskottet anföra följande.Radionämnden som är ett statligt organ har att övervaka attprogramverksamheten utövas opartiskt och sakligt. Övervakningen sker genom attnämnden granskar program som har sänts. Nämnden är däremot inte behörig attmeddela föreskrifter om de framtida programmens innehåll och utformning. Radionämndenbestår av sju ledamöter jämte suppleanter som utses av regeringen. är f. n. ett regeringsråd. Enligtpropositionens förslag skall radionämnden som utföra kontroll av attprogramföretag följer bestämmelserna i radiolag och avtal med staten. Dettaskall ske genom efterhandsgranskning av sända program. Granskningen kan skeefter anmälan från allmänheten eller på eget initiativ. Departementschefenbetonar i propositionen vikten av att radionämnden ges möjlighet attkoncentrera sitt arbete på principiellt viktiga ärenden. Det är vidare av storbetydelse att nämnden organiseras så, att det blir möjligt att öka antaletgranskningsärenden. Departementschefen syftar då främst på en fortsattutvidgning av nämndens granskning på eget initiativ. Enligt propositionen äravsikten att överföra vissa kvalificerade uppgifter till en tjänsteman lämpligen benämnd direktör hos nämnden. Denne skulle få rätt attsjälvständigt besluta om utredning och granskning av program ellerprograminslag utan föregående anmälan, rätt att infordra yttrande frånprogramföretag i granskningsärende samt rätt att på nämndens vägnar fattabeslut, som ej innebär att program strider mot radiolag eller avtal. Föratt säkerställa att radionämndens verksamhet blir känd hos en bred allmänhetoch att nämnden i ökad utsträckning bidrar till debatten om radions ochtelevisionens programverksamhet föreslås vissa åtgärder i propositionen. a.skall programföretagen vara skyldiga att på lämpligt sätt redogöra för sådanabeslut av radionämnden som innebär att program som sänts av företaget harfällts. För detta ändamål har i förslaget till 7 § radiolagen i ett nytt andrastycke tagits in en bestämmelse enligt vilken det i avtal med programföretagfår föreskrivas förpliktande att publicera sådant beslut av radionämnden enligtvilket företaget har brutit mot radiolagen eller avtalet mellan regeringen ochbolaget. Radionämndensaknar f. n. befogenhet att meddela direktiv om införande av genmäle ellerberiktigande eftersom radionämnden inte får meddela föreskrifter om programmensinnehåll eller utformning. Medhänvisning till den betydelse frågan om genmäle och beriktigande har förförhållandet mellan programföretagen och allmänheten före- KU 1977/78: 2 y 7 slåsi propositionen att programföretagen skall vara skyldiga att genast underrättaradionämnden såväl när begäran om genmäle eller beriktigande framställs somnär beslut i ärendet fattats. Fråganom radionämndens uppgifter och organisation har tagits upp i några motioner. Ipartimotionen 1796 (s) godtas propositionens förslag om överförande av vissauppgifter till en tjänsteman direktör hos nämnden. Någon erinran mot attdirektören får rätt att besluta om utredning och granskning av program samträtt att infordra yttrande från programföretagen föreligger inte enligtmotionen. Däremot bör direktören inte få rätt att fatta någon form av fällandebeslut. Enligt motionen innebär propositionens förslag på denna punkt attdirektören visserligen inte skulle få fatta beslut om att ett program stridermot lag eller avtal men väl kritisera program. Eftersom man inomprogramföretagen inte i praktiken gör skillnad mellan fällda och kritiseradeprogram bör det klargöras att såväl fällande som kritiserande beslut skall somhittills fattas av radionämnden. Däremot bör direktören ha rätt att friaprogram. Ipartimotionen 1799 (vpk) anläggs liknande synpunkter på direktörensbefogenheter. Rätten att kritisera program från denne tjänstemans sida ökarenligt motionen risken för att överdriven försiktighet uppstår iprogramarbetet. Somtidigare framgått är avsikten att direktören hos radionämnden skall fåbefogenhet att på nämndens vägnar fatta beslut, som ej innebär att programstrider mot radiolag och avtal, dvs. fatta "friande" beslut angåendeprogram eller programinslag. Enligt utskottet innebär detta att direktören omhan vid sin granskning skulle finna fog för kritik underställer frågannämndens prövning. Med det anförda får motionerna på denna punkt ansesbesvarade. Ipartimotionen 1799 anförs att skrivningarna i propositionen beträffande den s.k. genmälesrätten bör utgå. I motionen 1801 yrkas att radionämnden skall gesbehörighet att meddela föreskrifter om de framtida programmens innehåll ochutformning. Med hänvisning till de synpunkter som lämnas i propositionen påradionämndens uppgifter både nu och , vilka synpunkter utskottetinstämmer i, avstyrks motionen 1801 på denna punkt. Likaså avstyrks yrkandet imotionen 1799 om skrivningarna angående genmälesrätten. Deförslag till ändringar i radiolagen som inte berörts i det föregående liksomförslaget till lag om ändring i radioansvarighetslagen tillstyrks av utskottet. Sominledningsvis framgått innehåller propositionen ett förslag till lag omförsöksverksamhet med s. k. närradio. Avsikten är som tidigare nämnts att ensådan verksamhet skall inledas och till en början pågå ianslutning till en parlamentarisk utredning av frågan. Hur dennaförsöksverksamhet skall organiseras och bedrivas har utförligt KU : 2 y 8 Utskottet, som tillstyrker regeringsförslaget om närradioförsöken,har inte funnit anledning att närmare gå in på de organisatoriska frågorna,vilka i stället får förutsättas komma att närmare behandlas avkulturutskottet. De motioner vari lagförslaget om närradio avvisas avstyrks. Enligtpropositionen bör reglerna om programverksamheten i närradio och när-TV görasannorlunda än för andra rundradiosändningar. Departementschefen anser att maninte kan ålägga de sammanslutningar som enligt propositionens förslag avses fåtillstånd till sådana sändningar att i programverksamheten uppfyllaradiolagens krav på opartiskhet. Med hänsyn härtill saknas enligtpropositionen anledning att låta programmen i närradio och när-TV granskas avradionämnden. Departementschefen anser att det är givet att sändandesammanslutning även utan regler bör ålägga sig krav på kontroll avsakuppgifter, på skydd för personlig integritet och på att lämna beriktigandeav felaktiga sakuppgifter. Iett avseende bör enligt propositionen ett avsteg från vad som gäller förtidskrifter göras. Kommersiell reklam bör inte få förekomma i närradio ochnär-TV. Vidare får sammanslutningars sändningsverksamhet inte till någon delbekostas med medel eller annan egendom som utan vederlag har ställts tillsammanslutningens förfogande enbart för att möjliggöra sändning av visstprogram eller vissa slag av program. Bestämmelser i de berörda hänseendena hartagits upp i lagförslaget. Enligtpropositionen avses bestämmelserna om ansvar för sändningar i närradio ochnär-TV i vissa avseenden ges en något annan utformning än de som gäller för denallmänna radio- och TV-verksamheten. Detta gäller främst programutgivare. I deninledningsvis angivna propositionen 1977/78: 144 föreslås en särskild lag omansvarighet i försöksverksamhet med närradio m. m. Utskottet har inte någonerinran mot förslagen i denna proposition och avstyrker motionen 1877. Imotionen 1792 tas bl. a. upp frågan om behovet av efterhandsgranskning även avnärradiosändningar. Enligt rnotionen är de tankegångar departementschefen gettuttryck för i radio-TV-propositionen vad gäller kraven på kontroll avsakuppgifter, skydd av personlig integritet och beriktigande av felaktigasakuppgifter inte tillräckligt bärande. För allmänheten torde närradio inteuppfattas som någon tidning. Om en radiolyssnare känner sig kränkt eller påannat sätt reagerar mot programmet blir det enligt motionen naturligt attvederbörande gör en anmälan till radionämnden. I motionen föreslås därför att ilagen om försöksverksamhet med närradio tas in bestämmelser om skyldighet försammanslutning att i sin programverksamhet iaktta saklighet och respekt förenskildas privatliv, liksom skyldighet att sända redogörelse för beslut avradionämnden när sammanslutning brutit mot bestämmelserna. Motionens förslaginnebär att radionämnden skall granska av allmänheten an- KU1977/78:2 y , 9 malda närradioprogram men däremot inte vara skyldig att påeget initiativ ta upp sådana program till granskning. Motionen innehållerförslag till komplettering av den föreslagna lagen i angivna hänseenden. Som tidigare framgått skall närradioförsöken ske ianslutning till en parlamentarisk utredning av frågan om en eventuell permanentnärradio och när-TV. Denna utredning kommer inte att övervaka själva programverksamhetenutom vad gäller förbudet mot kommersiell reklam o. d. Utskottet delar denuppfattning som kommit till uttryck i motionen, nämligen att närradiosändningarav allmänheten kan komma att uppfattas som vilka radio- eller TV-sändningarsom helst. Vidare instämmer utskottet i de synpunkter som framförts både ipropositionen och i motionen om att krav på kontroll av sakuppgifter, på skyddför personlig integritet och på beriktigande av felaktiga sakuppgifter även börställas på de sammanslutningar som får tillstånd att sända närradioprogram.Enligt utskottet är därför den i motionen behandlade frågan om behovet av attäven närradioprogram granskas av radionämnden värd stort beaktande. Utskottet anser att det bör ankomma på regeringen attnärmare överväga hur en granskning bör komma till stånd. Det kan också finnasskäl att den parlamentariska kommitté som enligt propositionen skall tillkallasför att utreda frågan om närradio och när-TV får i uppdrag att ta upp frågan omden berörda granskningsverksamheteri. Utskottet föreslår att vad utskottetanfört på denna punkt ges regeringen till känna. Till sisti detta sammanhang tar utskottet upp en lagteknisk fråga. I förslaget till lag om avgift för innehav avtelevisionsmottagare har 6 § följande lydelse: "Den som bryter mot 2 §eller mot föreskrift som har meddelats med stöd av denna lag dömes till böter,högst femhundra kronor." I förslaget till lag om försöksverksamhet mednärradio har 9 § följande lydelse: "Den som bryter mot föreskrift sommeddelats med stöd av denna lag dömes till böter." Inget av de nämnda lagförslagen innehåller någotnormgivningsbe-myndigande. Kompletterande föreskrifter kan därför endastmeddelas med stöd av 8 kap. 13 § regeringsformen. Sådana verkställighetsföreskrifterkan emellertid inte vara straffsanktionerade.