ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G002915 · 1977-01-25 00:00:00 — 1976/77 915-924 av m. fl. om system för uppvärmning av bostäder fastställde under vårmötet riktlinjer för att trygga vår energiförsörjning. Däri ingår målsättningen att dämpa ökningen av energikonsumtionen och åstadkomma en effektivare användning av energin. Vidare skall energipolitiken aktiveras, så att import av andra fossila bränslen och ett nationellt grepp om oljeförsörj ningen verkställes. Behovet av el-kraft tillfredsställes genom vattenkraft, oljekraft och kärnkraft. Ovanstående innebär en strävan från statsmakterna att åstadkomma en flexibel energipolitik. Det är ett viktigt nationellt mål som även måste innefatta den enskilde konsumentens rätt till trygg energiförsörjning och möjlighet till valfrihet. Då det gäller val av uppvärmningssystem för byggnader är det viktigt att man beaktar olika alternativa energiformer som kan tänkas bli användbara under byggnadens livslängd. Med hänsyn till den intensiva utveckling som f. n. pågår inom olika former av värmeproduktion, t. ex. värmepumpar, solvärme, fjärrvärme etc., är det väsentligt att dagens värmesystem utformas så, att de kan tillvarata de olika alternativ för värmeproduktion vilka kan tänkas bli nödvändiga att använda för att på ett tillfredsställande sätt kunna begränsa energiförbrukningen. Genom att inrätta luft- och vattenbaserat värmesystem vid nybyggnation ges sådana möjligheter. Den enda förändring som behöver vidtagas i en ny energisituation är anpassning, alternativt utbyte av värmeproduktionsenheten. Det föreligger således en möjlighet att använda den energiform som ger bästa ekonomi och är lättast tillgänglig. a. i sitt remissvar gällande Tätorterna och den tunga industrins energiförsörjning yttrat följande: Såväl lokala energikällor - solenergi, värmepumpar - som fjärrvärme förutsätter ett luft- eller vattenbaserat värmesystem i husen. De kan däremot inte kombineras med direktverkande elvärme. När utredningen därför antar att främst småhusområden förses med elvärme ställer sig rådet kritiskt. Visserligen innebär direkt elvärme låga anläggningskostnader men om energiförsörjningen längre fram måste lösas på annat sätt, blir det fråga om dyrbara ombyggnader. 1 1976/77. Med hänsyn till ovanstående föreslår vi att beslutar att hos regeringen anhålla om att inom ramen för energihushållningsnormen fastställes att vid nybyggnation av bostäder för permanent bruk luft- eller vattenbaserat värmesystem skall användas för uppvärmning, samt att undantag endast skall beviljas då särskilda skäl föreligger. () () () ()
mot · G002916 · 1977-01-24 00:00:00 — Motion 1976/77: 916 av m. fl. om priskontroll för bostadsrättslägenheter Sedan bostadsrättskontrollagen slopades har många fler bostäder än tidigare blivit spekulationsobjekt. Handeln med bostdsrätter har, särskilt i storstadsområdena, men även i andra tätorter, fått en omfattning som enligt vår mening kan få fortgå. Försäljningen av bostadsrätter till överpriser förekom visserligen i viss utsträckning men skedde under bordet, eftersom den var förbjuden. Skillnaden efter avvecklingen av kontrollen är att det nu förekommer ett legaliserat svartabörs-jobberi och spekulationen har därför tilltagit. I en daglig kan man i dagens nummer läsa ett femtiotal annonser om försäljning av bostadsrätter med i regel mycket höga priser. Några exempel: 1 rum o. kokvrå 55 kvm , 1 r. o. k. 30 kvm , 1 r. o. k. , 1 r. o. k. 39 kvm , 2 r. o. k. 50 kvm , 2 r. o. k. 71 kvm , 2 r. o. k. 40 kvm , 3 r. o. k. 73 kvm , 3 r. o. k. , 4 r. o. k. 93 kvm , 4 r. o. k. De flesta av dessa lägenheter är inte belägna i centrala stadsdelar utan i förortsområden. Det är inte ovanligt att 1-, 2- och 3-rumslägenheter i centrala stadsdelar utannonseras och säljes till priser mellan ett- och , ja, t. o. m. högre priser har förekommit. Det s. k. andelsvärdet för lägenheterna har ofta inte uppgått ens till en tiondel av dessa priser. Ofta erbjuds lägenheterna till högstbjudande, och bostäderna blir en auktionsvara i stället för en social rättighet. Tiotusentals bostadssökande utan förmögenhet och med små inkomster ställs genom denna handel i ännu sämre läge . Den åtskillnad i boendet mellan rika och fattiga som genom den förda bostads- och hyrespolitiken blivit så markant ökar därigenom i omfattning. Det är hög tid att åter införa offentlig kontroll över försäljning av bostadsrätter. 1* 1976/77. Med hänvisning till det anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna att priskontroll bör införas för bostadsrättslägenheter. INGA (vpk) (vpk) i (vpk) i
mot · G002918 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 918 om en handikappvänlig planering av den yttre miljön Enligt 42 § i byggnadsstadgan skall arbetslokaler och lokaler för allmänheten i skälig omfattning utformas så att de blir tillgängliga för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. Genom beslut (prop. 1975/76:198) kommer, med giltighet fr. o. m. , 42 a S även att omfatta bostäder. De grundläggande förutsättningarna för integrerat boende bör därmed äntligen bli uppfyllda. Samhällets övergripande mål för handikappolitiken är att ge de handikappade högsta möjliga grad av funktionsförmåga, oberoende och självständighet. För att förverkliga detta är det av största vikt, att den fysiska miljön anpassas till de handikappades möjligheter. Det är viktigt, att man i projekteringen tar hänsyn till de krav som personer med olika handikapp ställer på miljön. Statens planverks anvisningar till 42 a S, de s. k. handikappbyggnormerna, ingår numera i Svensk byggnorm, kap. 41:4, 62, 63 och 72:11. Där anges de normer som skall tillämpas för gångvägar till och från och inom en byggnad, till vilken allmänheten äger tillträde. Det saknas dock fortfarande normer som säger att vägar, yttre miljö, parkvägar etc. skall vara anpassade efter handikappades behov. Många handikappade, såsom rullstolsbundna, synskadade, rörelsehindrade, ålderspensionärer med gångsvårigheter m. fl., har ett stort behov av en väl tillrättalagd fysisk miljö och av ökad tillgänglighet till offentliga byggnader, t. ex. tydlig skyltning vid vägbyggen och reparationsarbeten, avfasad kantsten vid övergångsställen, lämpligt utformade gångvägar etc. Rekommenderad kantstenshöjd, , skall följas. Med hänvisning till det anförda hemställs att måtte hos regeringen anhålla att åtgärder vidtas så att handikappbyggnormerna även omfattar den fysiska planeringen och alltså anger normer som gäller den yttre miljön. () ()
mot · G002919 · 1977-01-25 00:00:00 — 1976/77: 919 av om ersättning vid lokal traflkreglering Frågan om rätt till ersättning vid lokal traflkreglering och ändrad vägsträckning behandlades av . och riksdagsmajoriteten avstyrkte motioner i ärendet. I motion 1975/76:655 anfördes bl. a. följande: 1 många städer och tätorter i vårt land pågår eller förebereds försök med s. k. trafiksanering. Dessa försök innebär som regel att vissa delar av ortens centrum spärras av för biltrafik. Naturligtvis har sådana försök ett stort värde när det gäller att utröna förutsättningarna för att uppnå en fungerande stadsmiljö utan en del av de störande verkningar av buller m. m. som trafiken medför. Men de nackdelar och skadeverkningar för köpmän och butiksägare som blir en följd av försöken bör enligt vår mening i god överensstämmelse med svensk rättspraxis så långt som möjligt kompenseras. De som på olika sätt lider ekonomiskt men i samband med trafiksanering bör därför hållas skadeslösa. Enligt vår mening borde myndighet som beslutat om försök med trafiksanering eller permanent trafikomläggning utreda vilka eventuella skadeverkningar för enskilda som beslutet kan ge anledning till. Myndigheterna borde i förekommande fall träffa överenskommelse med enskilda skadelidande om skälig ersättning. Tillvägagångssättet bör lämpligen regleras i förordning som i övrigt berör bestämmelser om lokal trafikföreskrift. Motsvarande effekt som vid trafiksanering i tätort kan ibland uppnås vid anläggning av vägar. Det är framför allt bensinstationer och kiosker som berörs. Försäljningsunderlaget kan för dessa minska katastrofalt. 1 de fall vederbörande ej rimligen kunnat förutse den utveckling som skett och alltså oförskyllt lider avbräck till följd av en samhällsåtgärd bör enligt vår mening vederbörande hållas ekonomiskt skadeslösa. Det är angeläget att frågan får en snar lösning. Åberopande det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om utredning och förslag om bestämmelser innebärande att myndighet som meddelar lokal trafikföreskrift eller som föranstaltar om ändrad sträckning av allmän väg skall ta initiativ till överenskommelser om ersättning till sakägare som ekonomiskt drabbas av den berörda trafikändringen.
mot · G00292 · 1977-01-12 00:00:00 — Motion 1976/77: 92 om indexreglering av de värnpliktigas ekonomiska ersättningar Trots att de värnpliktigas villkor successivt förbättrats kvarstår att värnpliktsutbildningen fortfarande innebär ekonomiska uppoffringar för flertalet värnpliktiga. Under vårriksdagen 1975 fastlades delvis nya principer för ersättning åt värnpliktiga m. fl. fastslogs att det bör vara en strävan att förbättra de värnpliktigas ekonomiska betingelser. Storleken av insatserna får bedömas i varje års budgetarbete. Värnpliktiga under repetitionsutbildning och civilförsvarspliktiga får en ersättning som anknyter till sjukpenningförsäkringen. Alltså en form av indexreglering som bibehåller realvärdet med undantag för den nedre garantinivån. F. ö. finns inte någon värdesäkring av värnpliktsersättningarna. har genomfört punktvisa förbättringar av värnpliklsförmånerna-förbättringar som ekonomiskt kommit i synnerhet beslutsårets värnpliktiga till godo men därefter urholkats i takt med den pågående inflationen. Utryckningsbidraget t. ex. höjes fr. o. m. den . När flertalet av årets värnpliktiga rycker ut är detta bidrag redan reducerat i förhållande till när det beslöts. Liknande urholkningar sker med övriga penningbidrag. Det är viktigt att de värnpliktigas ekonomiska ersättningar förbättras undan för undan - kanske genom ett helt nytt system. Men det är också viktigt att redan beslutade förmåner inte urholkas genom inflationen. Ett steg i riktning mot en indexreglering av penningersättningen togs genom beslutet om anknytning till värnpliktiga i repetitionsutbildning och civilförsvarspliktiga. återstår att indexreglera övriga värnpliktigas ekonomiska ersättningar. Med hänvisning till vad som framförts hemställer jag att beslutar att alla utgående ersättningar lill värnpliktiga indexregleras fr. o. m. nästa budgetår. HANS () i
mot · G002921 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 921 av herrar i och i om vidgad rätt till bostadsanpassningsbidrag Boendesituationen för handikappade har förändrats mycket snabbt. Institutionerna töms och allt fler handikappade flyttar ut i våra vanliga bostadsområden. Detta ställer nya krav på boendemiljön. Den måste utformas så att även människor som är rörelsehindrade eller har svårt att orientera sig kan bo där. Samhället har på olika sätt sökt bidra till en sådan utveckling. Genom särskilda handikapplägenheter, insprängda i bostadsområdena, genom lagstiftning som stipulerar att den offentliga miljön - och även bostäderna - skall utformas med tanke på handikappades behov, har man sökt öka förutsättningarna för ett integrerat boende. Ett mycket viktigt instrument för att påskynda den positiva utveckling som skisserats ovan är bostadsanpassningsbidraget. Det utgår f. n. med högst . och är avsett att ge handikappade möjligheter att förändra och utrusta sin bostad så att den fungerar på ett .ändamålsenligt sätt. Om särskilda skäl föreligger kan bostadsanpassningsbidraget utgå med högre belopp än . Bostadsanpassningsbidraget har flera viktiga fördelar. a. ger det möjligheter för människor som drabbas av ett handikapp att bo kvar i sin invanda miljö. Därigenom kan de negativa sociala konsekvenser motverkas som annars lätt kan uppstå om man tvingas flytta från vänner och grannkontakter vid en period i livet då påfrestningarna redan av andra skäl kan vara betungande. Bostadsanpassningsbidraget är också viktigt som ett komplement till den grundanpassning som kan åstadkommas genom lagstiftning. avgav ett förslag som bl. innebar en höjning av maximigränsen för bostadsanpassningsbidraget till . Denna höjning ansågs som starkt motiverad av de remissinstanser som yttrade sig över förslaget. Höjningen, som i stort sett motsvarade en anpassning till rådande kostnadsläge, ansågs dock av remissinstanserna som alltför låg. 16 till budgetproposition avvisar bostadsministern en höjning av bostadsanpassningsbidraget. Det huvudsakliga skälet till detta anges vara den möjlighet till att om särskilda skäl föreligger erhålla högre bidrag. Enligt vår mening kan det starkt ifrågasättas om särskilda skäl inte alltid kan sägas föreligga föratt man skall kunna erhålla bostadsanpassningsbidrag. Förekomsten av en övre gräns kan därför endast leda till att man ger utrymme för en restriktivitet vid bedömningen av handikappades behov, som rimmar illa med de intentioner som ligger bakom tillkomsten av bostads Det kan dessutom på goda grunder förutsättas att en omsorgsfull prövning alltid föregår erhållande av bidrag. Någon risk för missbruk, som skulle kunna motivera förekomsten av en maximigräns, föreligger alltså inte. Med hänvisning till vad i motionen anförts föreslås. att måtte besluta att den övre gränsen för bostadsanpassningsbidragets storlek slopas.
mot · G002923 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 923 om ändring av instruktionen för statens råd för byggnadsforskning Statligt stöd till byggforskning sker vanligen med anslag från BFR. Men stöd till byggforskning kan även erhållas från STU och exempelvis gälla patent till en ny unik produkt eller ett system inom byggområdet. Mellan STU och BFR förekommer därför ett omfattande samarbete som, då det inte är godtagbart reglerat i STU:s och BFR:s instruktioner, leder till orimligheter som hindrar utvecklingen och försvårar för dem som söker stöd för FoU att ge garantier som tryggar återbetalningen av erhållet stöd. STU och BFR har delat upp sina resp. branschområden så att STU främst stödjer branschforskning, under det att BFR stödjer projektforskning. Med stöd av sin instruktion kräver dock BFR att forskningsresultaten skalf vara allmänt tillgängliga. Detta innebär normalt att produkten inte får vara patenterad i . De som söker forskningsstöd och har patenterade produkter har då att förlita sig på regler som icke inryms i BFR:s instruktion. Om STU beviljar samhällsstöd med lån och villkorlig återbetalning om projektet går med vinst, finns risken att BFR inte tillåter patentskydd för att bevilja stöd. Härigenom förlorar man lätt möjligheten att återbetala det villkorliga lånet. Detta medför lätt att tjänstemän på STU i ett tidigt skede avslår ansökningar om stöd för patentering av byggprodukter. Den sökande saknar även möjlighet att fastställa den orsak som ligger till grund för ett eventuellt avslag, och mycket talar för att administrativa svårigheter i kontakten mellan BFR och STU utgör orsak till att patenterade produkter inom byggbranschen inte blir exploaterade med stöd från BFR. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar uttala 1. att BFR:s instruktion ej skall inrymma krav på allmän tillgänglighet av forskningsresultat, 2. att en sammanläggning av STU och BFR till ett statligt organ sker, så att enhetliga regler för forskningsstöd blir gällande för alla branscher.
mot · G002927 · 1977-01-24 00:00:00 — Motion 1976/77: 927 av i om brandförsvarsutbildningen omkom ca 150 människor i i samband med brand och explosion. Antalet skadade var omkring 2 000 och den direkta förlusten i egendom uppskattas till runt 1 000 milj. kr. har antalet stora bränder ökat. En annan förändring är att nya material som plaster har ökat riskerna för personskador. Utbildning av det kommunala brandförsvarets personal sker genom statens brandnämnds utbildningsenhet. En kompletterande utbildning bedrivs av Svenska kommunförbundets länsavdelningar. har industrin, försäkringsbolag, myndigheter och organisationer i allt högre grad börjat efterfråga brandutbildad personal. Man har då i stort sett fått vända sig till personer som fått utbildning genom det kommunala brandförsvaret. Orsakerna till den ökade efterfrågan på brandförsvarsutbildad personal är många. I ett stort antal lagar och förordningar förekommer krav på åtgärder för att förhindra brand och explosion. Sådana bestämmelser finns i Svensk Byggnorm. Företag som arbetar med hälso- och miljöfarliga varor skall ha skärpt kontroll över dessa. Arbetsmiljölagen har konsekvenser också för företagens brandskydd. En lång rad nya material, t. ex. plaster, ökar riskerna för brandskador. För att effektivt kunna bekämpa brandskador måste förebyggande åtgärder vidtas. Viktigt är att teknisk personal inom byggnadsbranschen och andra berörda områden erhåller utbildning i brandförsvar, brandskydd och släckning. Lämpligen bör denna utbildning ske inom ramen för de grundläggande studierna i högskolor och andra utbildningsvägar, t. ex. gymnasieskolan. På så sätt skulle de tekniker, som senare praktiskt skall handlägga brandoch skyddsfrågor få den grundläggande kunskap om olika riskmoment som är en förutsättning för att skyddstekniska frågor blir beaktade redan i planerings- och projekteringsskedet. Den tillämpade undervisningen i brandförsvar och skyddsfrågor kunde sedan förläggas till statens brandnämnd och arbetarskyddsstyrelsen. En utbildningsgång av brandförsvarsutbildad personal med en allmän del knuten till olika tekniska utbildningsvägar och en därefter tillämpad utbildning hos statens brandnämnd skulle också möjliggöra ett värdefullt och nödvändigt samband mellan praktisk utbildning och forskning. F. n. arbetar en utredning med översyn av brandförsvarsutbildningen. Utredningen beräknas vara klar . Direktiven binder dock utredningen till utbildningen hos statens brandnämnd och bör ses mot bak grund av de nya arbetsuppgifter brandförsvaret fick genom räddningstjänsten. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställes 1. att hos regeringen begär en översyn av utbildningen i brandskyddstekniska frågor vid olika tekniska utbildningsenheter, 2. att hos regeringen anhåller om att statens brandnämnd får i uppdrag att bedriva utbildning även för personal utanför det kommunala brandförsvarets område.
mot · G00293 · 1977-01-13 00:00:00 — Motion 1976/77: 93 av m. fl. om avgift för buller från militärt flygplan 1 betänkandet Trafikbuller (SOU 1975:56) har föreslagits att en avgift skall tas ut av flyget, avsedd att användas för bullerdämpande åtgärder. Som ett alternativ har utredningen tänkt sig en startavgift. För att minska administrationen bör den emellertid tas ut som ett pålägg på redan förekommande landningsavgifter. Genom att pålägget görs olika, beroende på vilket buller flygmaskinen åstadkommer, kan man få till stånd en företagsekonomisk strävan mot tystare flyg. Utanför storstadsområdena är det övningar med militärt flyg som åstadkommer störst förargelse över buller. Det är därför fel att utesluta det militära flyget från att betala bulleravgift. Genom att avgifterna för bullerbekämpning övervältras från försvaret till det civila flyget uppstår en sned kostnadsfördelning, som inte är förenlig med moderna budgeteringsprinciper. Därför bör också militärflyget åläggas en bulleravgift i form av landningsavgift. Erforderlig offentlig registrering av landningarna sker redan genom trafikledningen. Lämpligen bör även denna avgift bero av bullernivån enligt samma mätmetoder som för det civila flyget. att hos regeringen begär att de i motionen anförda synpunkterna beaktas vid utarbetandet av bestämmelser om avgifter för flygbuller. i (s)
mot · G002933 · 1977-01-24 00:00:00 — Motion 1976/77: 933 om undantag från kravet på bygglov Byråkrati och krångel bör motverkas var de än uppstår. En åtgärd i det syftet är att förenkla bestämmelserna om byggnadslov. Myndigheter skall inte trakassera medborgare i onödan. Men genom att det krävs byggnadslov för en rad bagatellåtgärder upplevs myndigheternas förelägganden i dessa fall ibland som rena trakasserier. Bestämmelserna om byggnadslovspliktiga åtgärder behöver ses över och klarare avgränsas än vad som är fallet. Alla förändringar inom huskroppen bör vara undantagna från byggnadslovskrav, såvida de inte strider mot alldeles speciella allmänintressen, vilka bör preciseras klart. När det gäller utvändiga förändringar borde byggnadslovsplikten upphävas för exempelvis lekstugor, staket och murar, schaktning eller fyllning på tomt. utbyte av befintlig oljecistern underjord för fastighetens oljeförsörjning, utbyte av taktäckningsmaterial, omfärgning av fasad, anordnande av uteplats etc. Regeringen bör ta initiativ till en översyn av byggnadslovsbestämmelserna i avsikt att undanta mindre byggnadsåtgärder från byggnadslovskravet och att i övrigt göra bestämmelserna klara och entydiga för den enskilde. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om utredning och förslag om att undanta mindre byggnadsåtgärder från byggnadslovskravet.
mot · G002936 · 1977-01-24 00:00:00 — Motion 1976/77: 936 av m. fl. om översyn av bevissäkringslagen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1976/77:935 av m. fl. att hos regeringen begär förslag om ändring i bevissäkringslagen i enlighet med vad som anförts i motionen 1976/77:935. () () H. () () () ()
mot · G002938 · 1977-01-25 00:00:00 — av m. fl. om en plan för offentliga projekt på dataområdet Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1976/77: 937 hemställs att hos regeringen begär en plan för igångsättande av nationella offentliga projekt på dataområdet. (vpk) i (vpk) i
mot · G002939 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 939 av m. fl. om anslag till statens råd för samhällsforskning för uppbyggnad av vissa datasystem Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1976/77: 937 hemställs att beslutar till statens råd för samhällsforskning anvisa 5 milj. kr. avsedda för igångsättande av forsknings- och ut vecklingsprojekt för uppbyggnad av arbetsmiljöregister. (vpk) i (vpk) i
mot · G002940 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 940 av m. fl. om anslag till styrelsen för teknisk utveckling för uppbyggnad av vissa dataystem, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1976/77: 937 hemställs 1. att beslutar till styrelsen för teknisk utveckling anvisa 5 milj. kr. avsedda för igångsättande av forsknings- och utvecklingsprojekt för uppbyggnad av arbetsmiljöregister och näringslivsregister 2. att beslutar om förstatligande av och (vpk) i (vpk) i
mot · G002941 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77:941 av m. fl. om anställdas insyn i viss dataprogrammering Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1976/77: 937 hemställs att hos regeringen begär förslag till lagstiftning som ger de anställda avgörande inflytande och vetorätt och arbetsköparen informationsplikt i förväg vid införande av datorbaserade styrsystem inom näringsliv och förvaltning. (vpk) i (vpk) i
mot · G002943 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 943 av herrar Ekinge och i om värnpliktstjänstgöringen för vapenvägrare Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1976/77: 942 hemställs att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inkallelse till värnpliktstjänstgöring av vapenvägrare. () ()
mot · G002946 · 1977-01-21 00:00:00 — Motion 1976/77: 946 av m. fl. om påföljden för vapenvägran Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1976/77:945 föreslås att uttalar sig för en utformning av vapenfrilagen som innebär att påföljden fängelse för brott mot lagen slopas. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) i