mot · G0021007 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 1007 om en utredning rörande höginkomst- och makthavargruppernas levnadsförhållanden Människor i lever under ytterst olika sociala och ekonomiska förhållanden. En överväldigande statistik och social forskning visaratt jämlikhet knappast råder i något avseende. Kunskapen om de sämst ställda gruppernas situation är , bl. a. genom låginkomstutredningens och dess efterföljares verksamhet, relativt god. Också de mekanismer som skapar social och ekonomisk utslagning är, i varje fall på teoretisk nivå, någorlunda väl definierade. Däremot är kunskapen om höginkomst- och makthavargruppernas situation och de mekanismer som skapar höginkomststatus i betydligt sämre kartlagda. Utöver några journalistiska försök (t. ex. nya miljonärerna och i ) finns knappast någon aktuell kartläggning av höginkomst- och makthavargruppernas levnadsförhållanden. Det måste betraktas som en allvarlig brist, oberoende av vilken principiell inställning man intar till en ökning av den sociala och ekonomiska jämlikheten. Kort uttryckt: Har höginkomstgruppema nått sin position på ett sätt som överensstämmer med den dominerande samhällsmoralen? Det är möjligt att så är fallet. Stora grupper svenskar anser uppenbarligen att arbetsinsatser skall belönas olika beroende på en rad faktorer. Betydande grupper menar också att inkomster av kapital skall vara möjliga genom att den som satsar kapital skall kunna skörda en ränta ungefär på samma sätt som en bonde kan skörda frukterna av sin sådd - eller med en liknelse av ekonomiministern i samband med årets budgetproposition: "Aktier är aktieägarnas potatisplantor. Men även om man har en långtgående beredskap att acceptera att vissa personer lever på en betydligt högre levnadsnivå än andra, även om man är beredd att acceptera stora inkomster av kapital, är det av betydande intresse att veta hur hög levnadsnivå och stort kapitalinnehav faktiskt uppkommer i vårt samhälle. Sker det i enlighet med gällande värderingar? Vilka sekundäreffekter följer av stark ekonomisk position? Är hög inkomst och stort kapitalinnehav ett resultat av produktivt arbete och/eller betydande risktagande vid kapitalinsatser? Vilken roll spelar manipulationer med skattesystemet? Vilken roll spelar icke-produktiva värdestegringar på t. ex. mark, fastigheter, tavlor, frimärken? Vilken roll spelar investeringar i osocial eller rent asocial verksamhet? Vilken roll spelar rent kriminell verksamhet? Ett särskilt problem i detta sammanhang är det faktum att i många avseenden är ett slutet land. Det gäller i hög grad också dess s. k. etablissemang. Och det är ett litet land. Generaldirektörer, kommunalråd, verkställande direktörer, direktörer känner ofta varandra och har kontinuerliga kontakter, vanligen i flera olika egenskaper. Det är naturligt att lojaliteter kan uppstå mellan dessa personer och därmed också ett klimat för utbyte av tjänster och gentjänster. Det är nog mer sällan som dessa tjänster tar sig uttryck i direkt olagliga handlingar. Vanligare är det tjänster i form av tips, inside information, hjälp att etablera kontakter etc., som sedan kan materialiseras till rent ekonomiska vinster eller minskning av de egna utgifterna. En särskild form av förmånsgivning är erbjudande av förmånliga lån för ledande befattningshavare i bolag, banker etc. som har kontakter med varandra. Det kan t. ex. vara företagsledare för ett större företag som är kund i en bank. Banken har naturligtvis intresse av goda relationer, och är det en bra kund, är ju några hundra tusen inget särskilt stort offer. Det enda banken gör är egentligen att den ger lån, när det normalt inte går att få, ger lån när det ej borde ges därför att säkerheterna är för dåliga, eller ger lån på förmånliga villkor. Det sistnämnda kan vara amorteringsfrihet i något eller och/eller låg ränta. För höginkomsttagare är lånemöjligheter, om man inte är alltför gammal och har ett elementärt sinne för affärer, skillnaden mellan en bra lön och en mycket bra lön, där konsumtionsmöjligheterna skiljer sig radikalt från s. k. vanligt folks. Med detta hävdas inte att dessa aktiviteter skulle vara allmänt förekommande, men vi vet att de förekommer. Det är ej heller, eller behöver i alla fall inte vara, något fel att människor som gör en viktig insats för vårt samhälle belönas för detta. Men det skall inte vara så att människor som redan har det bra skall kunna tillskansa sig ytterligare konsumtionsmöjligheter utöver vad såväl dennes arbetsgivare som samhället genom skattesystemet tänkt sig. Det är därför viktigt att makthavarnas privatekonomi och inbördes relationer utsätts för en sådan granskning att nämnda genvägar till ökad konsumtion och inflytande förhindras. Det bidrar till att dels minska de slutna rummens kameraderi", dels skapa en inkomstfördelning i samhället som avsett med sina ekonomiska beslut. Vi menar därför att en utredning om höginkomst- och makthavargruppernas levnadsförhållanden måste komma till stånd. Några uppgifter för en sådan utredning vore följande: o pröva möjligheten att göra självdeklarationerna för direktions- och styrelsemedlemmar i större företag liksom för högre tjänstemän och ledande politiska förtroendevalda (däribland riksdagsledamöter) offentliga i sin helhet. o pröva möjligheten att för personer i dessa ställningar införa en särskild sorts självdeklaration som tydligt anger vilka säkerheter som ligger till grund för innehavda lån, vilka villkor som gäller för dessa, o utreda konsekvenserna av det inflytande som uppstår därigenom att enskilda eller grupper av enskilda personer inneharett flertal poster i styrelser och direktioner för större företag, inte minst personalunioner mellan banker och deras kunder i ledande samhällsställning, o redovisa rättsläge och praxis i andra länder i här berörda sammanhang. En av dem som på olika sätt velat få fram utredningsresultat i den här avsedda riktningen är professor . I en artikel i nr 8/76 konstaterar han: Jag har misslyckats med att få mina socialdemokratiska vänner att göra den utredning som svenska folket har rätt att få. I stället sätter han nu sina förhoppningar till "liberalerna som kommit i maktställning. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att hos regeringen begär utredning om höginkomst- och makthavargruppernas levnadsförhållanden.