mot · G0021098 · 1977-01-25 00:00:00 — 1976/77 1098-1106 om ett barnvänligare samhälle I de tider då världen har ödesdigra överbefolkningsproblem börjar en debatt i om landets sjunkande nativitet. Det kan synas märkligt för den som är engagerad i problem att man nu börjar diskutera nativitetsfrämjande åtgärder. Röster i massmedia har höjts för att låta den sjunkande nativiteten vara en lösning för den överbefolkade delen av världen och hävdar att adoption av utländska barn och invandring skall lösa våra problem. Världens överbefolkning är visserligen i mycket ett fördelningsproblem men befolkningsproblem kan inte på kort sikt lösas med adoption och invandring utan att man använder starka styrmedel med omänskliga inslag. Därför är det en orealistisk tanke. Många talar om nativitetsfrämjande åtgärder för att minska det födelseunderskott faktiskt har om inte invandringen fanns. föddes 89 000 barn av mödrar med svenska medborgarskap. Totalt föddes 98 000 barn. Antalet dödsfall var 91 000. var antalet födda barn 123 000. Det ligger inget värde i sig i att det skall födas just svenska barn. Det är inte detta som debatten om den sjunkande nativiteten skall röra sig om. Utan vi måste få slå fast vår rätt att skaffa oss egna barn på samma sätt som vi har rätt att äta oss mätta utan att bli kallade osolidariska. Därför måste vi ta itu med de orsaker som ligger bakom den sjunkande nativiteten och dess konsekvenser. Orsakerna till nativitetsminskningen är naturligtvis många. Det är dyrt att ha barn. Barnbidraget höjs till . Enligt sparbankernas beräkningar är genomsnittskostnaderna per barn . Då är inte hyran inberäknad. Kostnaderna varierar naturligtvis beroende på småbarnsföräldrarnas möjligheter att ordna barntillsyn. Den som får plats i den kommunala barntillsynen betalar i regel som högst . Redan då passeras sparbankernas beräkningar. Individens kostnader för barnen är inte enbart avgörande. Samhällets negativa attityd till barn gör också att människor väljer att avstå från barn eller att ha mycket små familjer. Daghemsbristen måste i detta sammanhang ses som en allvarlig orsak. Inte ens med det i regeringsdeklarationen utlovade daghemsbyggandet kan man tala om att bristen kommer att försvinna inom rimlig framtid. För många räcker det därför med ett daghemsbekymmer. Brist på lekvänliga miljöer i tätorterna gör att föräldrar plågas av oron för eventuella trafikolyckor. 1 1976/77. 1976/77: 1098 2 1 > ; .. V- ' Ensamheten med barns problem och den bristande kunskapen att kunna lösa dem tär på många. Långa arbetsdagar med krav på fackligt och politiskt engagemang lämnar inget utrymme för familjeliv. Den ojämna fördelningen av arbetet i hemmet där kvinnor hushållsarbetar fyra gånger mer än männen, även om båda är heltidsarbetande, orsakar slitningar. Samhället lämnar föräldrarna och i synnerhet kvinnorna så ensamma med barnen att inte ens de som har de ekonomiska förutsättningarna klarar en familj känslomässigt och praktiskt. Konsekvenserna av ett barnfattigt samhälle medför problem som är omöjliga att föreställa sig ekonomiskt, socialt och känslomässigt. Hur blir människorna i ett sådant samhälle där det inte finns andra krav än att sköta ett förvärvsarbete. Vem skall lära oss ta hänsyn och visa solidaritet? Barn tvingar vuxna genom sin hjälplöshet att avstå från egoism. Barn är de enda som tillåter vuxna att ha en öppen och känslomässig kontakt. Ett barnvänligare samhälle måste dela föräldraskapets vedermödor och förmedla kunskap om hur barn fungerar psykiskt och fysiskt. Samhället måste helt enkelt göra den lilla kärnfamiljen större. Barn är inte en enda människas angelägenhet. En obligatorisk föräldrautbildning är ett sätt att förmedla kunskapen. En utbyggd barnomsorg - daghem för alla barn delar ansvaret för barnen. Det gör också stöd åt icke förvärvsarbetande föräldrar. En delad föräldraledighet åstadkommer jämlikhet i hemmet. En kortare arbetstid gör det möjligt att förena alla roller. Höjda barnbidrag låter ekonomiskt missgynnade familjer själva välja om de skall ha barn. Det vore önskvärt att hos regeringen begärde en utredning som undersöker hur barnovänliga miljöer, bristande jämlikhet mellan man och kvinna, den otillräckliga barnomsorgen och de höga kostnaderna för barnen påverkar nativiteten. Målet måste vara att ge människor en valfrihet att ha barn vare sig de skall vara egna, adopterade eller invandrade barn. Men det är viktigt att en sådan utredning arbetar skyndsamt. Det är nu samhällets ovälkomna barn är små. Det är nu föräldrarna eller de som vill bli föräldrar lever med de här problemen. I enlighet härmed yrkar jag att hos regeringen begär en utredning om vilka åtgärder som bör vidtagas för att människor ej skall behöva avstå från att ha barn p. g. a. brister i samhället.