mot · G002307 · 1977-01-19 00:00:00 — av herrar och i om ökat sekretsskydd för statistiskt materiai För () och andra statistikproducerande myndigheters verksamhet är det en grundläggande förutsättning för verksamheten att de uppgifter som inkommer till myndigheten för statistisk bearbetning inte används för andra, icke förutsedda ändamål. All erfarenhet och alla kända opinionsyttringar tyder på att varje användning av uppgifter till statistiken för ändamål utanför statistiken, vilka icke från början bestämts och klart angivits, av allmänheten betraktas som obehöriga och därför skadar förtroendet för statistikproducenten. Mot denna bakgrund finner vi med anledning av en , , avkunnad dom av regeringsrätten (2102, 2586-1976) behov föreligga att ändring av 16 § sekretesslagen vidtas utan dröjsmål. Regeringsrätten fann SCB skyldig att tillhandahålla ett bolag utskrifter av den s. k. HS-filen i det hos SCB förda högskoleregistret i den mån uppgifterna icke skall hållas hemliga enligt sekretesslagen. Regeringsrättens dom innebär att SCB ålagts att utlämna uppgifter rörande högskolornas verksamhet med avseende på ca 400 000 personer i den utsträckning uppgifterna inte åtnjuter sekretesskydd. Med hänsyn till samhällets intresse av att statistik baseras på ett fullständigt och riktigt material och till de intressen som torde föreligga hos de personer som de statistiska uppgifterna avser anser verket att det nuvarande sekretesskyddet för statistiskt primärmaterial snabbt bör förstärkas. Det kan enligt SCB:s förmenande inte anses rimligt och ej heller stå i samklang med syftet med uppgiftsinsamlingen till SCB för (enbart) statistiska ändamål att uppgifterna - som det framgår av den nu avkunnade domen - skall behöva utlämnas för ändamål som är ovidkommande för detta syfte. Vi vill i sammanhanget framhålla att verket möter påtagliga svårigheter i sin uppgiftsinsamling. I SCB:s ansträngningar att övervinna dessa svårigheter spelar allmänhetens tilltro till verkets möjlighet att ge sekretesskydd och skydd åt den personliga integriteten en viktig roll. I en skrivelse till regeringen har SCB framlagt ett förslag till ändring av sekretesslagen i vad avser 16$ jämte kommentar. Enligt vår uppfattning kan den av SCB föreslagna ändringen av sekretesslagen ske utan att andra intressen eftersättes. Ändringen får betraktas som tillfällig i avvaktan på resultatet av det pågående, genomgripande lagstiftningsarbetet på offentlighets- och sekretessområdet. Regeringen har aviserat att man eventuellt skall presentera en proposition med utgångspunkt i offentlighets- och sekretesslagstiftningskommitténs förslag till Lag om allmänna handlingar som skulle lösa det sekretessproblem som föreligger när det gäller primärmaterial som insamlas för statistiska sammanhang. Då det är osäkert om en sådan proposition kan bli färdig under innevarande år, och även om så skulle bli fallet, kan den nya lagstiftningen icke träda i kraft förrän tidigast , dvs. Den åberopade domen av regeringsrätten, som ju enligt nu gällande lagstiftning kan följas av flera, ger ju klart vid handen vilken brist som föreligger i gällande sekretesslagstiftning. Genom offentlighetslagstiftningen kan således det skydd som datalagen ger för den personliga integriteten undanröjas. En stark opinion har också reagerat mot regeringsrättens utslag och krävt omedelbara lagändringar. Det synes därför angeläget att SCB:s framställning till regeringen om en omdelbar ändring, om än av provisorisk karaktär, utan dröjsmål genomföres. De modifieringar i sekretesslagen som SCB har föreslagit och som framföres i denna motion ansluter sig till den utformning som regeln om statistiksekretess givits i 35 § lagen om allmänna handlingar (LAH) enligt OSK:s förslag. I förhållande till detta förslag har emellertid vissa ändringar vidtagits dels med beaktande av synpunkter i SCB:s remissynpunkter, dels ock med hänsyn till förslagets provisoriska karaktär. Med stöd av vad som ovan anförts får vi hemställa att måtte besluta att 16 § lagen (1937:249) om inskränkningar i rätten att utbekomma allmänna handlingar (den s. k. sekretesslagen) får följande lydelse: Handling innefattande uppgift, som för statistiska ändamål inhämtats av eller annan myndighet eller myndighets bearbetning av sådan uppgift, skall hållas hemlig om uppgiften kan hänföras till viss fysisk eller juridisk person. Om den till vars förmån hemlighållande gäller samtycker därtill, skall handling utlämnas utan hinder av vad i första stycket stadgas. Vad sagts gäller icke handling som enligt lag eller annan författning eller enligt myndighets beslut som meddelats med stöd av författning icke får lämnas ut till den handlingen avser. Handling skall enligt denna paragraf hållas hemlig såvitt rör uppgifter från företag eller andra enheter som driver rörelse eller därmed jämförlig yrkesmässig förvärvsverksamhet. I övrigt skall hemlighållande avse av trettio eller, om särskilda skäl talar därför, högst från handlingens tillkomst. Om med hänsyn till handlingens eller bearbetningens natur eller det ändamål för vilket den åstundas och omständigheterna i övrigt trygghet kan anses vara för handen att utlämnande ej kommer att missbrukas till skada för den till vilken uppgiften i handlingen kan hänföras får handlingen, utan hinder av vad i första stycket sägs, utlämnas. Vid sådant utlämnande bör erforderliga förbehåll göras. () () Kommentar till ändringen av 16 § lagen (1937:249) om inskränkning i rätten att utbekomma allmänna handlingar Med den nuvarande utformningen av 16 5; sekretesslagen har tolkningssvårigheter uppstått beträffande frågan om och i så fall vilket sekretesskydd uppgifter åtnjuter som SCB insamlat från andra myndigheter-dvs. uppgifter som inte ursprungligen har lämnats för statistiska ändamål. Rättsläget är såsom även påpekat oklart på denna punkt. Emellertid utvisar såväl tidigare praxis som den ovannämnda, av regeringsrätten (2102, 2586-1976) avkunnade domen, att i vart fall de uppgifter som är offentliga hos annan myndighet och som lämnas till statistikproducenten icke omfattas av sekretesskydd enligt 16 § sekretesslagen. OSK:s förslag innebär en förändring på denna punkt så till vida att det blir likgiltigt om uppgifterna hämtas direkt från enskilda eller från annan myndighet; är uppgiften offentlig hos den myndighet varifrån den inhämtas, blir den likväl hemlig hos statistikproducenten. Den föreslagna, provisoriska ändringen skulle inte rubba det nu gällande rättsläget i fråga om utlämnanden mellan myndigheter. Härvid är att uppmärksamma att det i vissa fall, närmast på det företagsstatistiska området, förekommer samordnad uppgiftsinsamling för såväl statistiska som administrativa ändamål med SCB som primär insamlare. och senare användning av uppgifterna för andra än statistiska ändamål brukar vara författningsreglerad, och information därom lämnas alltid i förväg till uppgiftslämnarna. Det talas i 35 § 1 st. i OSK:s förslag om uppgifter som kan hänföras till viss enskild person, viss organisation eller visst företag. Detta uttryckssätt lämnar utrymme för tvekan om huruvida uppräkningen täcker samtliga de enheter av enskild karaktär som kan vara uppgiftslämnare. SCB föreslår därför uttrycket viss fysisk eller juridisk person. Begreppet juridisk person torde numera ha den stringens som erfordras i en lagtext för att undvika missförstånd. Jfr Lag (1974:174) om identitetsbeteckning för juridiska personer m. fl. 1 samma stycke sägs att uppgift skall hållas hemlig om uppgiften kan hänföras till viss fysisk eller juridisk person. Med hänsyn till de svårbedömliga riskerna för s. k. bakvägsidentifiering och röjande (dvs. att uppgifter som formellt sett är anonyma och alltså saknar vedertagna identitetsbeteckningar under vissa betingelser ändå kan avslöja personen i fråga, vilket också kan inträffa när statistiska redovisningar t. ex. avser små grupper inom avgränsade områden) bör emellertid uttrycket skall hållas hemlig om uppgiften kan hänföras till viss fysisk eller juridisk person tolkas på det sättet att uppgifter som är försedda med identitetsbeteckningar ovillkorligen faller un der denna bestämmelse, medan den i övrgt gäller endast i den utsträckning myndigheten bedömer icke försumbar risk föreligga för att den berörda personens identitet avslöjas, till skada för denne. Enligt vissa författningar kan inte ens den berörda personen själv utan särskilt tillstånd få uppgifter om sig ur vissa handlingar. Genom samtyckesinstitutet skulle emellertid sekretessen kunna brytas, och av denna anledning har ifrågavarande tillägg gjorts med 10 § 3 st. datalagen (1973:289) som förebild. Tidsgränsen för hemlighållande av statistiska uppgifter har i förslaget utökats till att omfatta trettio, maximalt sjuttio, år förvissa uppgifter. Härigenom kan bl. a. en samordning med avseende på sekretessen av tidsgränserna för uppgifter hämtade från andra myndigheter åstadkommas. I de fall sekretesstiden för vissa uppgifter f. n. är obegränsad, exempelvis uppgifter enligt lagen (1963:197) om allmänt kriminalregister, kan erforderligt skydd av motsvarande uppgifter hos SCB uppnås genom gallring senast vid sekretesstidens utgång.