ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G002772 · 1977-01-21 00:00:00 — om lokalisering till av ett skidgymnasium tillsatte en arbetsgrupp med uppgift att undersöka möjligheter för idrottare att under eller efter en period av intensiv träning och tävling skaffa sig utbildning, såväl genom teoretiska studier som genom yrkesutbildning. arbetsgrupp föreslog redan då att en försöksverksamhet skulle förläggas till med kombination av utbildning och elitidrott inom skididrottens område, t. ex. för längdlöpning, skidskytte, utförsåkning och skidorientering. Arbetsgruppen lämnade detta förslag med hänsyn till att det i finns dels goda förutsättningar för studier genom en integrerad gymnasieskola, skogsbruksskola, vårdyrkesskola, folkhögskola, lanthushållsskola, vuxenutbildning, olika studieförbund och två regementen samt att avståndet till statens skola för vuxna i är ca 9 mil, dets en ovanligt bra förutsättning för idrottsträning genom att till samma ort, inom mycket nära avstånd, kunna sammanföra nästan alla kategorier av elitåkare på skidor. Detta vore möjligt genom att det i gymnasieskolans närhet finns bra skidterräng, flera elljusspår, slalombackar, störtloppsbana, skytteanläggningar, idrottshallar och hoppbackar. En i kommun nu tillsatt arbetsgrupp har i samverkan med och konstaterat att de ovannämnda resurserna för både utbildning och idrottsträning gör mycket lämpligt som plats för en försöksverksamhet med kombination av utbildning och elitidrott. En förläggning till av denna försöksverksamhet är också fördelaktig från ekonomisk synpunkt: ligger bra till från kommunikationssynpunkt, det finns goda samordningsmöjligheter med idrottsledare och stadens regementen, det finns i regel lediga elevplatser i gymnasieskolan. Det är också klart att en försöksverksamhet med ett skidgymnasium' skulle uppfattas som en stimulerande lokalisering för en kommun som har stora utvecklingsproblem. kommun har sökt och söker fortfarande att få ingå i försöksverksamheten med idrottsgymnasier och är beredd att framför allt satsa på praktisk utbildning och en samverkan med vuxenutbildningen. Kommunens ansökan tillstyrks av och av länsskolnämnden. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att uttalar att ett skidgymnasium lokaliseras till .
mot · G002775 · 1977-01-25 00:00:00 — av i m. fl. om förskolekonsulentorganisationen i specialskolan 1 propositionen 1976/77:100 (bil. 12, s. 292) tar föredraganden ställning till () förslag om utvecklingsstörda barn, som bl. a. har tilläggshandikappen synskada och syn- och hörselskada (dövblindhet). SÖ:s förslag innebär att nästan alla utvecklingsstörda flerhandikappade skulle kunna beredas undervisning och träning. Vidare skulle synskadade utvecklingsstörda och vårdnadshavare till dem få ett stöd beträffande rehabiliteringsinsatser genom förskolckonsulenter. Vidare föreslår SÖ, att med staten som huvudman skall utgöra ett pedagogiskt centrum och att synskadade och utvecklingsstörda, som ej får undervisning vid , skall beredas undervisning regionalt inom särskolans ram med landstingen som huvudman. Synskadade utvecklingsstörda, som får sin undervisning inom särskolans ram, skall få stöd genom reselärarorganisalionen för synskadade, som har staten som huvudman. SÖ:s förslag beträffande synskadade utvecklingsstörda förskolebarn innebär mera konkret att barnen och deras vårdnadshavare skulle få ett bättre stöd genom en förstärkt förskolekonsulentorganisation. F. n. finns sju konsulenter i tjänst, vilket inte räcker för de uppgifter de har. SÖ:s förslag syftar till att barnen får ett besök . För att detta mål skall nås, måste enligt SÖ antalet tjänster utökas till 21 . Den pedagogiska och psykologiska forskningen, liksom erfarenheter från andra länder, styrker att tidigt insatt stöd och träning gynnar flerhandikappade barns fysiska och psykiska utveckling. Det utbyggda ekonomiska stödet m. m. till handikappade har medfört att antalet flerhandikappade barn som vårdas i hemmet ökar med en motsvarande minskning av förskolebarn på institution. Denna tendens kan antas fortsätta. Arbetsbördan för förskolekonsulenterna påverkas av detta. Mot denna bakgrund innebär föredragandens vägran alt la ställning till och hennes förslag om en utökning med två förskolekonsulenttjänster en alltför liten förbättring av situationen. Ökande hemmaboende, bättre uppspårning och en ökande andel utbildningsuppgifter kan beräknas leda till att arbetssituationen för förskolekonsulenterna i det närmaste kommer att vara oförändrad om inte SÖ:s förslag genomförs. Med hänvisning till del aktuella budgetläget bör man , trots att en personalökning vore välmotiverad, kunna tillstyrka föredragandens förslag. Det är däremot angeläget att uttalar sig för att regeringen åter kominer med förslag om en utbyggnadsplan av konsulentorganisationen. Detta bör av ges regeringen till känna. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utbyggnadsplan för förskolekonsulentorganisationen vid specialskolan.
mot · G002777 · 1977-01-25 00:00:00 — Att simkunnigheten hälls på hög nivå iir angeläget inte minst för att förebygga drunkningsolyckor. Genom de senaste årens kommunala satsning på inomhusbad, tempererade utomhusbad och upprustning av badpiatser i övrigt finns förutsättningar för att bedriva simundervisning . För att ge alla en grundläggande simundervisning bör frågan om dess inordning i det obligatoriska skolväsendet prövas. Vidare bör simlärarnas situation uppmärksammas. Ett stort antal simlärare utbildas, som sedan är hänvisade till högst varierande tjänstgöringsförhållanden. Sammanlagda tiden för utbildning till simlärare utgör . Av ägnas åt pedagogik och ledarskapets psykologi. Med de krav som ställs på lärare i övrigt kan detta knappast vara tillfredsställande. Med stöd av vad som anförts hemställs att beslutar att hos regeringen hemställa att frågan om simundervisningen och simlärarutbildningen utreds. GOTAB 77 52969 Slockholm 1977
mot · G002778 · 1977-01-25 00:00:00 — 1976/77 778-788 om inrättande i av ett idrottsgymnasium I bilaga till budgetpropositionen 1976/77, såvitt avser , uttalas att en försöksverksamhet med kombination av gymnasieskolestudier och elitidrott bör komma till stånd fr. o. m. /78. Enligt propositionen bör det ankomma på att i samverkan med bestämma lokalisering, dimensionering och inriktning på idrottsgren. allmänna skolstyrelse har i särskild skrivelse till regeringen ansökt om att fä bedriva försöksverksamhet med en kombination av gymnasieskoleutbildning och elitidrott inom idrottsgrenarna fotboll, handboll, basket och ishockey. Bakgrunden till skolstyrelsens framställning är att samtliga politiska partier, alla kommunala instanser och berörda idrottsliga organisationer i ställt sig bakom en i väckt motion om försöksverksamhet med kombination av gymnasieskolestudier och elitidrott inom lagidrotterna. Anledningen till den starka kommunala uppslutningen är den stora vikt man i lägger vid lagidrotterna. Det lokala intresset för fotboll, handboll, basket Och ishockey är väl dokumenterat. I finns också ändamålsenliga idrottsanläggningar och goda träningsmöjligheter för utövare av dessa idrottsgrenar. På grund av vad som anförts får jag hemställa att uttalar att den försöksverksamhet med gymnasieskolestudier och elitidrott, varom kan komma att besluta, bör omfatta lagidrotterna fotboll, handboll, basket och ishockey, och att denna försöksverksamhet bör förläggas till .
mot · G002780 · 1977-01-25 00:00:00 — av m. fl. om kombinationsutbildning vid lärarhögskolornas speciallärarlinjer Inom har man gjort en utredning beträffande utvecklingsstörda barn med tilläggshandikapp (). Huvudtankegångarna i utredningsförslaget finns återgivna i budgetpropositionen 1976/77, bil. I propositionen, bil. 8, fastslås att landstingen fr. o. m. får klart ansvar för undervisningen av utvecklingsstörda med tilläggshandikapp, som inte får sin undervisning vid de statliga specialskolorna. Behovet av utbildad personal för flerhandikappade är mycket stort. finns inga utbildningsformer som på allvar tar hänsyn till de flerhandikappades behov. F. n. utbildas speciallärare inom lärarhögskolornas speciallärarlinje med inriktning på ett handikapp, t. ex. synskada, hörselskada etc. Vid i , speciallärariinjen, utbildas förskollärare, speciallärare, anpassningsiärare och synpedagoger för synskadade. Det är angeläget att dessa utbildningar kombineras med andra utbildningsgrenar som rör utvecklingsstörning och hörselskada/dövhet. Förskolekonsulenter, speciallärare, anpassningsiärare och synpedagoger arbetar i viss utsträckning med flerhandikappade. Detta skapar dock stora svårigheter, då adekvata utbildningsformer saknas. Arbete med utvecklingsstörda som också är synskadade och/eller hörselskadade (dövblinda) ställer alldeles särskilda pedagogiska krav på läraren, både specialläraren (teoriläraren) och läraren som handhar ADL-träning (anpassningsläraren). Utvecklingsstörda, som passerat skolåldern och som är flerhandikappade, har ofta mycket bristande skolbakgrund både teoretiskt och praktiskt. På detta område krävs också lärare med kombinationsutbildning, så att elevernas behov bättre kan tillgodoses. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att hos regeringen begär att kombinationsutbildning kommer till stånd vid lärarhögskolornas speciallärarlinjer. (vpk) (vpk)
mot · G002781 · 1977-01-25 00:00:00 — av fröken m. fl. om inrättande i av en gymnasielinje i musik Försöksverksamhet med gymnasielinje i musik pågår f. n. på fem orter, nämligen i , , , och . Antalet elevplatser är sammanlagt 180. Behov föreligger av en snar utökning av den gymnasiala musikundervisningen. Som en följd av kommande arbetstidsförkortning och därmed ökad fritid ökar behovet av en starkare satsning på kultursektorn. Musiklinjen i har i stort hela som upptagningsområde. Den är klart underdimensionerad med hänsyn till behov. Knappt mer än tredjedelen av alla inträdessökande kan beredas plats. Trots det livaktiga musiklivet saknas f. n. möjligheter till gymnasiestudier i musik i övre . ligger för Norrbottenselever . Därför föreligger starka skäl för ett nytt gymnasieområde för övre . Den s. k. Fyrkanten, som omfattar kommunerna , är befolkningsmässigt största regionen norr om . Detta, liksom geografiska och övriga lämplighetsskäl, talar för att Fyrkanten bör komma i fråga vid utökningen av antalet gymnasielinjer. I föreligger enighet om att en gymnasielinje i musik bör förläggas till . Tillgång till lämpliga lokaler finns. Med sina kommunikationsmöjligheter ligger lämpligt till med förbindelser inte bara med malmfälten och östra delarna av utan även med . Reseavståndet för elever från exempelvis eller övre minskas med mer än i och med en gymnasielinje i . Regionmusikens resurser vid Bodens garnison utgör ett viktigt komplement till en musiklinje. , med sin musiklinje ligger på så ringa avstånd att dess lärare vid behov kan anlitas för undervisning i . Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar att en gymnasielinje i musik inrättas i . () () () ()
mot · G002782 · 1977-01-25 00:00:00 — av i m. fl. om ökat stöd till företagsskolor och inbyggda skolor Ungdomsarbetslösheten i fortsätter att öka. Detta dystra besked ger länsarbetsnämnderna i sina prognoser över arbetsmarknadsläget det närmaste halvåret. Det är främst de som saknar utbildning eller erfarenhet av arbetslivet som har begränsade möjligheter till sysselsättning. Däremot kan yrkesutbildad arbetskraft också få jobb såväl inom industrin som inom den offentliga sektorn. Ett viktigt mål måste därför vara att ge ungdomen en chans till relevant yrkesutbildning. Stora insatser har också gjorts på detta område, men på en punkt har emellertid samhällets stöd till möjligheterna att ge ungdomen yrkesutbildning minskat. Det gäller statsbidraget till företagsskolorna. Dessa bidrag, /avdelning och år för inbyggda skolor, och /avdelning och år för företagsskolor, har legat stilla . Under verkstadsindustrins successiva utbyggnad bedrevs utbildningen företagsinternt som lärlingsutbildning. Efter hand tillkom mera systematisk utbildning i form av företagsskolor. För att förse dels de mindre företagen, dels yrkesområden med få anställda inom varje företag med utbildad arbetskraft tillkom kommunala yrkesskolor och centrala verkstadsskolor. Efter hand utökades den offentliga yrkesutbildningen som flera företag upphörde med den företagsinterna utbildningen. Företagens grundutbildning har till minskat med ca en tredjedel. går 2 300 elever i 3-årig utbildning i inbyggda skolor och företagsskolor. Undersamma period har den offentliga yrkesutbildningen tredubblats. Trots detta täcker den av det totala behovet, och med en beräknad ökning bara av behovet . Den kvantitativt låga utbildningstakten i jämförelse med verkstadsindustrins ökning har främst berott på dålig tillströmning under utbildningsexplosionen. Ungdomarna har fritt valt teoretiska linjer. Efter hand har emellertid mer realism präglat yrkesvalet och har yrkesskolans Verkstadstekniska linje fler förstahandssökande än . Och företagsskolorna har genomsnittligt tre sökande per ledig plats. Emellertid kommer verkstadsindustrier att för ha brist på yrkeskunnigt folk till skada för såväl företag som samhälle, detta som ungdomsarbetslösheten fortsätter att öka. Ett flertal utredningar berör problemen med de olika skolformerna och bidragen till dessa, men ingen utredning torde kunna presentera några förslag före . Och den allmänna utbildningen (gymnasieskolan) inte kan tillgodose sin del av yrkesutbildad arbetskraft bör samhället öka sitt bidrag till företagsskolorna så att dessa inte ytterligare minskar sitt elevantal utan tvärtom bereds tillfälle att öka detta. Viktigt är att ett ökat stöd ges till avdelningarna/klasserna. Detta stöd har sorn ovan nämnts varit oförändrat . Med stöd av det ovan anförda hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till ökat stöd till företagsskolor och inbyggda skolor. () i Stenkyrka () i Ulfsbyn
mot · G002784 · 1977-01-25 00:00:00 — av m. fl. om utvärderingen av det pedagogiska utvecklingsarbetet inom skol* väsendet I budgetpropositionen 1976/77:100, bil. 12, s. 246 framhåller föredragande statsrådet att en utvärdering av det pedagogiska utvecklingsarbetet inom skolväsendet bör göras för att man skall kunna prioritera resurser till områden dit forskningsutvecklingsarbetet ej nått. Initiativet är väl motiverat. Kritik - också hård sådan - av handhavande av det pedagogiska forsknings- och utvecklingsarbetet saknas icke, och penningmedlen som ställs till förfogande för detta arbete är icke obetydliga. Resultaten av arbetet är dessutom svårbedömbara. Visserligen har den till knutna delvis parlamentariskt sammansatta pedagogiska nämnden till uppgift att som rådgivande organ bereda frågor om pedagogiskt forsknings- och utvecklingsarbete och ha insyn vid uppläggningen och genomförandet av olika forsknings- och utvecklingsprojekt, men vad den kan uträtta - och har uträttat - i fråga om utvärdering av utvecklingsarbetet är icke till fyllest. De resurser som står till dess förfogande är otillräckliga. Föredragandens avsikt att föreslå regeringen att ge i uppdrag att göra en utvärdering måste sålunda hälsas med tillfredsställelse. Därvid måste dock understrykas att denna utvärdering icke får verkställas uteslutande inom av dess egen personal. Att skall och måste medverka är självklart, men i utvärderingen, som givetvis skall vara förutsättningslös, bör ingå också bedömare som står utanför verket och är fria från bindningar till detta. Under åberopande av det anförda hemställes att uttalar att den aviserade utvärderingen av det pedagogiska utvecklingsarbetet inom skolväsendet skall göras i samverkan mellan och utanför verket stående bedömare. HANS NYHAGE (m) () () ()
mot · G002785 · 1977-01-25 00:00:00 — av herrar i Orebro och i om statsbidrag till tjänster för skolkuratorer och skolpsykologer Benämningen elevvårdspersonal bör egentligen inte knytas till några vissa personer i skolan. Samtliga anställda inom skolan har i vidsträckt betydelse med elevvård att skaffa, även vaktmästare-, städ- och ekonomipersonal. Men självklart är det lärarna som gör det mesta av det elevvårdande arbetet, då de har den dagliga och ständiga direktkontakten med eleverna. Elevvården hänger intimt samman med undervisningen. När eleverna inte fungerar i skolsituationen, när de får svårigheter av skilda slag, när de inte trivs eller inte kan finna sig till rätta i skolmiljön, så ligger det ofta ett orsakskomplex i bakgrunden. kan läraren själv komma orsakerna på spåren och därigenom finns möjligheter att komma till rätta med problemen, men ofta behöver läraren hjälp med att utreda ett elevproblem. Det är då som experterna kommer in i bilden. Skolans utveckling har medfört ett kraftigt uttalat behov av socialt och psykologiskt väl kvalificerade medarbetare i skolan. Lärarnas möjligheter att kunna hjälpa de elever som är i behov av speciella hjälpåtgärder är begränsade, såväl tidsmässigt som utbildningsmässigt. För en framgångsrik elevvård är det önskvärt att skolan har ett väl fungerande team av elevvårdsfunktionärer. I dagens läge är kurators- och psykologitjänsterna i skolan kommunalt arvoderade. Stora variationer föreligger mellan kommunerna när det gäller inrättandet av sådana tjänster. Det enda rimliga vore att göra dessa tjänster statsbidragsberättigade för att få behovet av kuratorer och psykologer inom skolan bättre tillgodosett. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos regeringen begär utredning och förslag om statsbidrag för kurators- och psykologitjänster inom skolan. () ()
mot · G002786 · 1977-01-24 00:00:00 — av herrar Raneskog och om medel till cancerforskningen Cancerforskningens möjligheter inför bl^v med tanke på proposition 1976/77:100 oförändrad. Detta förefaller i hög grad oroväckande med tanke på sjukdomens alltmer omfattande utbredning. Av den forskning som bedrives framgår allt tydligare att det är en mångfald faktorer som bidrager till cancerns utbredning. Det är inte bara asbest och nikotin som hör till de stora orsaksmomenten. Ju större möjligheter forskningen får, ju bredare avslöjas orsaksfaktorerna. Det är inför denna företeelse som det förefaller så meningslöst att anslagen till speciellt cancerforskning står kvar på samma nivå. De grupper och människor som blivit berörda av sjukdomen blir alltför ensamma att kämpa mot denna folkfiende. Motaktioner och stöd till forskning får alltför mycket av enskild aktivitet över sig. Stundom gränsar det till osmaklighet då man vädjar till enskilda och familjer som förlorat anförvanter genom cancern att på ett särskilt sätt stödja cancerforskningen. Det måste anses egendomligt att ett neutralt land som , som till och med berömmer sig av sin neutralitet, ökar de militära forskningsanslagen men låter cancerforskningen få en allt snävare utvecklingsmöjlighet. Inflationen försämrar ju även cancerbekämpninganslagets effekt. Till det redan anförda vore det värt att ta upp frågan om de alltmer svårbemästrade sjukvårdsutgifterna för sjukvårdens huvudmän. Med den personalökning som är ofrånkomlig på sjukvårdens område kommer utgifterna att öka med accelererande fart för alla skattebetalare framöver. Enda sättet att hindra denna utgiftsökning ligger i att vi börjar använda nya motmetoder, i främsta rummet då förebyggande hälsovård. synes det rätt klarlagt att till detta förebyggande arbete hör att en effektivare forskning kommer till stånd då det gäller att upptäcka alla faktorer som är cancerframkallande, och sedan återstår det att upptäcka medel att bekämpa sjukdomen. Den dag måste snart komma då cancerns problem till stora delar inte bara skjutes utan att detta väsentliga forskningsområde får sin behövliga del av resurser. Enligt uppgifter från en av våra forskningsgrupper måste cancerforskningen avbrytas på grund av brist på medel, år . Förhoppningen är att cancerforskningen prioriteras vid tilldelningen av forskningsmedel. Även om vi kämpar med bekymmer för vår ekonomiska situation så bör detta inte hindra att medel ställes till förfogande för ett effektivare och kontinuerligt forskningsarbete. bör inte få läggas på is i brist på ekonomiska resurser. Skall vi kämpa med ekonomiska bekymmer så är det så mycket angelägnare att på ett riktigt sätt använda de medel som finnes, och medicinskt skulle detta betyda att det är mest ekonomiskt att förebygga och för människan förmånligare och barmhärtigare. Med hänvisning till det i motionen anförda hemställes att hos regeringen begär initiativ för att trygga cancerforskningen i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()
mot · G002787 · 1977-01-25 00:00:00 — om pedagogiska hjälpmedel åt handikappade Enligt förslag från föredragande statsrådet i årets budgetproposition kommer all verksamhet vid de fyra rikscentralerna för pedagogiska hjälpmedel åt handikappade att samordnas. föreslås bli centralmyndighet och fl det samlade ansvaret för verksamheten från . Föredragande förordar också, att ett samrådsorgan inrättas sammansatt av RPH-föreståndarna och representanter för SÖ, institutet och de båda kommunförbunden. Det bör vara rimligt och riktigt, att även de handikappade själva blir representerade i samrådsorganet genom sina organisationer. Med stöd av det anförda hemställes att beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförts om representation för de handikappade i det föreslagna samrådsorganet för pedagogiska hjälpmedel åt handikappade.
mot · G002788 · 1977-01-25 00:00:00 — av m. fl. En av skolans viktigaste uppgifter är att förmedla de normer och värderingar som vårt samhälle bygger på. 1 en pluralistisk kultur som vår blir naturligtvis denna del av skolans verksamhet avsevärt mycket mer besvärlig och också känslig än i sådana samhällssystem där staten officiellt proklamerar vissa värderingar och normer. Ändå måste det vara nödvändigt att även det pluralistiska samhället tar som sin uppgift att från den ena generationen till den andra föra över det kulturarv och bibringa de värderingar som är gemensamt fundament för vår demokratiska samhällsbyggnad. I läroplanerna både för gymnasieskola och för grundskola har dessa målsättningar formulerats i termer av typ rättvisa, sanning, engagemang och jämlikhet. är det helt uppenbart att litet har kunnat göras i skolorna för att dessa mål skall nås, mer genom svårigheter i utformning och inriktning än genom ovilja. har emellertid frågan om normer och värden i samhället aktualiserats med skärpa, bl. a. i barnmiljöutredningen av forskaren . 1 många avseenden ligger utan tvekan förskolan och barnstugeverksamheten också före den vanliga skolan i dessa frågor. Från har visserligen en särskild skrift. Objektivitet och påverkan i skolan, givits ut som diskussionsunderlag till problemkomplexet. Någon djupare analys av svårigheter, behov och utförande har dock inte gjorts för skolans del i denna skrift. Vi är emellertid medvetna om att varje barn i ett samhälle av vår typ är utsatt för intensiv normpåverkan under hela sin vakna tillvaro. Där föräldrar och skola misslyckas med att förmedla positiva värden går billig kommersialiserad våldspornografi och förljugen underhållningslitteratur in och tar över normbildningen. bygger vårt samhälle i oerhört stor utsträckning på fullmyndiga individer med förmåga att själva välja sin väg och livsstil, utan pekpinnar som förgriper sig på den individuella integriteten. Många företeelser i samhället av visar emellertid på att en konflikt uppstår mellan individens krav på frihet och samhällskravet på anpassning. Särskilt våldsam blir konflikten då lagar överträds eller då stora gruppers liv och hälsa hotas. Mot den bakgrunden anser vi att det måste vara en primär uppgift för skolan att på ett mera aktivt sätt arbeta med frågorna som gäller regler och normer för samvaron mellan människor, moral i samhället och värderingar och attityder. Mot bakgrund av ovanstående får vi därför hemställa att till regeringen uttalar att en särskild arbetsgrupp med sammansättning liknande den som gäller för läroplansarbetet i bör tillsättas för att arbeta vidare med de frågor om normer för samvaron mellan människor, m. m. som aktualiserats i denna motion. () () GOTAB 52970 Slockholm 1977