ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G0021156 · 1977-01-25 00:00:00 — 1976/77: 1156 av herrar och om högskoleutbildningen i beslut om en reformering av högskoleutbildningen innebär bl. a. att utbildningsutbudet skall breddas och differentieras, att högskolan öppnas för nya grupper, att utbildningsutbudet inom högre utbildning byggs ut i decentraliserade former samt att utbudet bättre anpassas till behoven i arbetslivet. Som ett led i detta beslutades om försöksverksamhet med yrkesteknisk högskoleutbildning (YTH) på ett antal platser i landet och med olika inriktning på de olika platserna. Detta öppnar en viktig utvecklingsmöjlighet för högskolan. YTH-verksamheten i och är förlagd till orter med handelsstålverk. Enligt vår mening finns behov av YTH, stålteknisk linje, med inriktning på kvalitetsstålsidan. Härigenom skulle denna del av stålindustrin kunna tillgodose sitt speciella behov av arbetskraft i vissa kvalificerade funktioner. I finns f. n. ingen yrkesteknisk högskoleutbildning. Inom länet finns emellertid goda förutsättningar för att lokalisera YTH med här beskriven inriktning och med utnyttjande av resurser inom befintligt näringsliv och andra gjorda samhällsinvesteringar. Vi förordar att YTH-verksamheten startas i Karlstad-Hagforsområdet. En sådan satsning skulle komplettera nuvarande utbildningsutbud i vad gäller högre utbildning i . bör redan nu i princip ansluta sig till en sådan utbyggnad. En annan sektor av högskoleutbildningen i som borde utbyggas är vårdlärarutbildningen. Behovet av utbildning och fortbildning inom vårdyrket är stort och det råder brist på vårdyrkeslärare. Förutsättningarna för vårdlärarutbildning vid högskolan i är goda, vid finns god tillgång till lärare och lokaler, varför denna nya utbildning inte torde medföra några större merkostnader. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening uttalar att yrkesteknisk högskoleutbildning bör startas i Karlstad-Hagforsområdet med en stålteknisk inriktning i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att som sin mening uttalar att vårdlärarutbildning får bedrivas vid i . () ()
mot · G0021157 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 1157 av herrar Komstedt och om yrkesteknisk utbildning i fattade beslut om att starta en försöksverksamhet med yrkesteknisk högskola (YTH), som bl. a. innefattade en livsmedelsteknisk linje. Utredningen U 68, som låg till grund för propositionen i fråga (1975:9), föreslog för sin del alt en permanent livsmedelsteknisk linje inom YTH skulle förläggas till . Propositionen föreslog emellertid att försöksverksamheten med denna linje skulle lokaliseras till utanför . 1 motionen 1975/76:1857 yrkades att försöksverksamheten skulle lokaliseras till bl. a. av följande skäl: I finns en omfattande och mycket differentierad livsmedelsindustri, vilken sysselsätter 50 96 av de industrianställda inom kommunen. Tillverkningen omfattar animalisk produktion av kött-, fjäderfä- och fiskprodukter samt vegetabilisk produktion av potatis-, krydd- och smakämnes-, frukt- och bär-, fett, foder- och sockerprodukter. Dessutom finns en omfattande konservindustri. Det finns ett gott underlag för rekrytering av elever, och en stor efterfrågan på utbildade livsmedelstekniker kan förutses. Möjligheterna att via industrin erhålla lärare, praktikplatser och i viss utsträckning laborativa resurser är goda. Inom gymnasieskolan i finns linjer med livsmedelsteknisk inriktning. Lokaler för YTH finns i erforderlig utsträckning. Kommunen har visat ett stort intresse för denna utbildning och bl. a. skisserat en ytterligare utbyggd utbildning för flera yrkeskategorier inom livsmedelssektorn. beslöt trots detta att i enlighet med propositionen förlägga försöksverksamheten till . Då det måste förmodas att strävan, åtminstone från , är att låta den sålunda lokaliserade försöksverksamheten permanentas, kan beslut komma att bidra till att öka den regionala obalansen i . Detta kan också ses mot bakgrunden av att den enda befintliga högskoleutbildningen i , , i en utredning föreslås mista sin klasslärarutbildning. Det bör vara en självklar regionalpolitisk målsättning att förbättra balansen mellan de båda . Detta förutsätter emellertid att KristianstadHässleholm, som är ett primärt centrum, också kan erbjuda god service, inte minst på utbildningsområdet. Således bör även en högskola med ett utbildningsutbud anpassat till ortens krav och förutsättningar finnas. 1976/77: 1157 Med anledning härav hemställes att uttalar sig för att en livsmedelsteknisk linje den yrkestekniska högskolan förlägges till .
mot · G0021158 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 1158 av i m. fl. om en särskild samordnad gymnasieskola i Den expansion av utbildningssystemet som kännetecknat främst har inte tillräckligt präglats av en strävan att decentralisera utbudet. En målmedveten decentralisering av utbildningsväsendet är angelägen om målet om lika utbildningsmöjligheter för alla skall kunna förverkligas. Det måste vara samhällets uppgift att svara för en sådan utbildningsorganisation att olika slag av hinder - ekonomiska, sociala, geografiska för den enskilde att tillgodogöra sig utbildning undanröjes. Vid organisationen av skolarbetet måste hänsyn tagas till den arbetsbelastning för eleverna som långa resvägar utgör. Geografisk spridning av utbildningsmöjligheterna är nödvändiga för jämlikhet på utbildningens område. Möjligheterna till fortsatt utbildning efter genomgången grundskola är mindre i sydöstra än i övriga kommuner i län. Det innebär negativa konsekvenser både för den enskilde och för samhället. Ett klart samband brukar normalt föreligga mellan utbildningens längd och inkomstnivån. En orsak till att så få ungdomar i sydöstra söker sig till gymnasieutbildning är att det finns få utbildningsvägar över grundskolenivå i nämnda kommuner. De långa reseavstånden till gymnasieutbildning torde ha en dämpande inverkan på motivationen för gymnasiestudier i detta område. Frånvaron av en gymnasieskola är också en starkt negativ faktor i företagens lokaliseringsöverväganden. Detta är allvarligt, eftersom kommunerna i sydöstra under en följd av år haft att brottas med en vikande sysselsättning till följd av konjunkturnedgången och strukturomvandlingen inom näringslivet i området. De allt färre sysselsättningstillfällena har lett till en långvarig folkminskning. har och kommuner minskat sin befolkning med tillsammans drygt 7 000 personer. Arbete och/eller utbildning har inte kunnat erbjudas i tillräcklig utsträckning. Inrättandet av en SSG-skola, särskild samordnad gymnasieskola, i skulle enligt vår mening göra gymnasieutbildningen mera lättillgänglig och därmed öka jämlikheten på utbildningens område i sydöstra . Även i strävandena att fullfölja samhällets regionalpolitiska satsningar utgör inrättandet av ett gymnasium i ett synnerligen viktigt led. Såväl länsskolnämndens och i län tillstyrkan om inrättande av en SSG-skola som hemställan hos den 1976/77: 1158 förra regeringen att fa bedriva försöksverksamhet utgör enligt vår mening ett dokumenterat behov av och starkt motiv för nämnda försöksverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos regeringen genom förnyad prövning kräver att försöksverksamhet med SSG-skola får bedrivas i .
mot · G0021159 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 1159 av m. fl. om utvidgat bruk av teckenspråk Uppfattningen om de döva och deras möjligheter att kommunicera sinsemellan och med sin omgivning har ändrats mycket . Denna förändring framträder inte minst i inställningen till teckenspråket. bedrivs det forskning såväl om hur teckenspråket utvecklas som om hur det används. Forskningsarbetet pågår både vid psykologiska och vid lingvistiska institutionen i . Det är nödvändigt att de resultat som uppnås i forskningsarbetet följs upp och utnyttjas. Därtill krävs ökade satsningar på utveckling av teckenspråket och till framställning av undervisningsmaterial, ordböcker, lexikon osv. Likaså krävs det ökade resurser för utbildning av lärare och cirkelledare för teckenspråkskurser och för tolkutbildningen. Allt detta är emellertid åtgärder som främst inriktas på att utveckla teckenspråket och vidga dess användning bland döva och hörselskadade. Enligt vår mening är det också angeläget att användningen av teckenspråket breddas. TV-program där man lärt ut teckenspråk och erfarenheter från verksamhet med barn visar att det finns ett intresse hos allmänheten att få del av denna möjlighet till kommunikation med döva. I synnerhet barn lär sig lätt de olika tecknen och får därmed ökade möjligheter till kontakt med och förståelse för kamrater med dövhet som handikapp. Samhällets service bör vara tillgänglig för alla. Detta är ytterligare ett argument för en utbredd användning av teckenspråk. De döva måste ha möjlighet att ta del av information och hjälp vid institutioner såsom skolan, kommunernas och landstingens serviceorgan samt givetvis sjukvårdsinrättningarna. Personalen på sådana ställen måste få vidgade möjligheter att lära sig teckenspråk. I alla avseenden stämmer vpk:s intentioner med strävandena bland dem som är engagerade i de dövas organisationer. Vi stöder också tanken på ali inrätta ett teckenspråks- och kommunikationsinstitut. För att skall få de nödvändiga förutsättningarna att förverkliga sådana planer och anställa erforderlig personal för arbetet krävs större ekonomiska satsningar från samhällets sida. 1 årets budget föreslås en i och för sig inte obetydlig ökning av anslaget till vissa åtgärder för handikappade. Det är emellertid en summa som skall räcka till många olika och angelägna syften. Mot bakgrund av de förutsättningar som finns att reparera tidigare försummelser när det gäller teckenspråket och dess användning måste därför ytterligare anslag beviljas. 1976/77: 1159 Med hänvisning till det anförda föreslås att i syfte att bereda de döva en förbättrad service, hos regeringen hemställer att snara åtgärder vidtas för att åstadkomma en utvidgad användning av teckenspråk samt att de ekonomiska förutsättningarna för detta arbete skapas. (vpk) (vpk) (vpk) i
mot · G002116 · 1977-01-13 00:00:00 — av m. fl. om översyn av bestämmelserna om tillverkning av mopeder Från att ha varit den körkortslöses enkla och billiga fortskaffningsmedel har mopeden utvecklats till en leksak i 3 000-kronorsklassen, lika oundviklig tor tonårsföräldrarna som förr konfirmationsklockan. Mopederna har av tillverkarna snabbt anpassats för sin nya uppgift. Ur 1930-talets Öva-hjul har den danska "knallerten" utvecklats. Den duger inte som leksak. Den är billig och tyst och går inte fortare än tillåtet. Av lättmetall har skickliga leksaksfabrikanter lyckats bygga lätta motorcyklar inom viktgränsen för moped. Enkla bestämmelser om ljuddämpning har kunnat tänjas därhän att mopeden med små ingrepp kan tillfredsställa tonåringens hela inneboende lust att göra väsen av sig. Oaktat bestämmelsen att en moped får gå högst , kan vem som helst från sin bil iaktta i trafiken, hur barn på moped kör förbi i . Om dessutom mopeden är trimmad lär den gå än fortare. Man kan anta att bestämmelserna för mopeder har siktat på fortskaffningsmedlet utan värdering av fabrikanternas fiffighet. Utvecklingen har därigenom gått bestämmelserna förbi. att hos regeringen begär en översyn av bestämmelserna för mopeder. i (s)
mot · G0021160 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 1160 av fröken m. fl. om musikutbildningen i folkhögskola I finns ett musikcentrum i , . för högre musikutbildning (OMUS) föreslår att fr. o. m. /79 skall 24 studerande antagas till 4-årig utbildning på musiklärarlinje i . Enligt OMUS kan en viss del av dessa platser lokaliseras till . Vidare föreslår OMUS att ytterligare 24 studerande antages till 2-ämnesutbildning vid samt att antagning motsvarande 14 närvarandeplatser skall göras till utbildning av specialiserade pedagoger. Det finns i vårt land f. n. tre fullständiga musikhögskolor, nämligen i , och . Vid musikhögskolorna finns samtliga musiklinjer representerade. , har utbildats 1-ämneslärare i musik samt fr. o. m. även 2ämneslärare. Musikutbildningen ger status av högskola. Huruvida skall ha benämningen högskola är enbart ett administrativt problem. utbildas i även instrumentalister på 14 olika huvudinstrument såsom , violoncell, kontrabas, flöjt, klarinett, fagott, horn, trumpet, trombon, piano, gitarr, slagverk, ackordion och sång. Innevarande läsår har den instrumentalpedagogiska linjen 30 studerande. Instrumentalisterna utgör den musikaliska stommen i skolans övningsorkester och en nödvändig förutsättning för och all ensemble- och orkesterverksamhet. Fr. o. m. /79 ombildas instrumentalpedagogisk utbildning vid musikhögskolor till musikerutbildning. Därmed förlorar sin instrumentalpedagogiska linje, som är en nödvändig betingelse för att hålla hög kvalitet på övningar med övningsorkester och även för den utåtriktade verksamheten. Upphör denna specialiserade instrumentalistutbildning vid kommer inte bara ensemble- och orkesterverksamheten vid skolan att bli lidande utan även övrig musikverksamhet inom regionen. Orkesterföreningarna i , , och regionmusiken i kom 1976/77: 1160 mer i så fall att få problem med rekrytering och s. k. understöd, då de kan anlita avancerade musikerstuderande, musikerutbildade och musiklärare vid . Regionala hänsyn och rättviseskäl talar för en fullständig musikhögskola i . verksamhet med musikutbildning har gett och tidigare filialskolan i gott renommé, vilket framgår bl. a. av det stora antalet sökande och av den stora efterfrågan på de i utbildade. En skola med internat ger studerande särskilda möjligheter, bl. a. att nyttja instrument och lokaliteter även under fritid, varför undervisningen blir effektiv och tillvaron på det hela taget trivsammare än i externat. I har man en lång och gedigen erfarenhet av musikutbildning varför en utveckling av är naturlig, när en ytterligare utbyggnad av musikutbildningen på högskolenivå aktualiseras. Musikerutbildning bör knytas till och kan även avse kyrkomusiker. Med det ovan anförda hemställer vi att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av 1. att den framtida musikerutbildningen i knyts till , 2. att byggs ut till fullständig musikhögskola. () () () () () ()
mot · G0021162 · 1977-01-25 00:00:00 — om rätt för till biblioteksexemplar av svenskt tryck tillerkändes rätten till femte granskningsexemplaret, som dess försörjning med svenskt tryck. visade det sig att leveranserna var högst ofullständiga och bristfälliga. Konsistoriet begärde med anledning härav att skulle erhålla fullständigt biblioteksexemplar med leverans direkt från tryckerierna i likhet med övriga universitetsbibliotek och kungl, i . Denna begäran avvisades av såväl regeringen som . Som kompensation tillerkände regeringen universitetsbiblioteket i ett årligt belopp på . för kompletterande bokinköp. har förslag framförts i betänkandet om Massmediegrundlag (SOU 1975:49) att skyldigheten att lämna granskningsexemplar av svenskt tryck skall slopas. En sådan åtgärd kan få betydande återverkningar för . Någon fullgod kompensation för leverans av fullständigt biblioteksexemplar kan inte erhållas genom kontanta medel. Endast genom att det s. k. femte exemplaret omvandlas från granskningsexemplar till fullständigt biblioteksexemplar för , även innefattande statliga trycket, kan en avlösning . Därmed skulle , i likhet med de övriga äldre universitetsbiblioteken, få en fullständig försörjning med svenskt tryck. Detta krav motiveras ytterligare med tillkomsten av U 68reformen, som för medför ökade serviceskyldigheter gentemot nytillkommande högskoleenheter i . Det är viktigt att forskare och studenter vid kan erbjudas arbetsmiljö och resurser, som i största möjliga utsträckning är likvärdiga med vad som erbjudes vid övriga universitet. Frågan är också av stor ekonomisk betydelse. Universitetsbiblioteket i har f. n. en mycket stor personalbrist, beroende på att den i proposition 1964:74 fastlagda planen för personella utbyggnad inte fullföljts. Om skulle nödgas förvärva det svenska trycket genom köp, byte eller gåvor i stället för genom leverans skulle detta kräva ytterligare minst en bibliotekarie och två biblioteksassistenter. Detta skulle medföra en utgift av . De sammanlagda merkostnaderna, om granskningsexemplaret till upphör och universitetsbiblioteket inte erhåller biblioteksexemplar som ersättning, har uppskattats till . 1* 1976/773 sami. Det är också en regional jämlikhetsfråga av stor betydelse att det norrländska erhåller en försörjning med svenskt tryck likvärdigt med de övriga äldre universiteten i landet. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos regeringen begär att frågan om omvandling av det femte granskningsexemplaret av svenskt tryck vid till ett fullständigt biblioteksexemplar skyndsamt prövas.
mot · G0021163 · 1977-01-25 00:00:00 — om jämkning av studiegången på högstadium Enligt timplanen för årskurs 9 i får i enlighet med av utfärdade anvisningar jämkning av studiegången göras för enskild elev, som av olika skäl kan vara i behov av stödåtgärder för att kunna genomföra sin skolgång. Erfarenheterna av den jämkade studiegången är positiva, och det torde vara ett önskemål från samtliga skolledningars sida, att den också skall få tillämpas i årskurserna sju och åtta. Alldeles otvetydigt finns även i dessa årskurser elever, som är i behov av motsvarande åtgärder. I beslutet om skolans inre arbete har fastställt, att s. k. anpassad studiegång skall kunna tillämpas på enskilda elever. Med anpassad studiegång avses stödåtgärder av likartad karaktär som den jämkade studiegången. gör här alltså ingen åtskillnad mellan årskurserna. Det råder inga delade meningar om värdet härav, vilket borde leda till att den jämkade studiegången också borde kunna få tillämpas i andra årskurser än i årskurs 9. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställes att beslutar att jämkning av studiegången får göras för enskild elev vid hela högstadium i enlighet med av utfärdade anvisningar. HANS NYHAGE (m) ()
mot · G0021166 · 1977-01-25 00:00:00 — 1976/77: 1166 av m. fl. om en isolerteknisk utbildning i Som en följd av beslut om energibesparande åtgärder har frågan om tilläggsisolering av det äldre bostadsbeståndet aktualiserats. Behovet av utbildning för de i byggbranschen verksamma är stort och inte tillgodosett. Vid utformningen av de läroplaner som f. n. gäller för utbildning av byggnadssnickare, instruktörer och byggnadsingenjörer har man av naturliga skäl inte kunnat förutse detta kommande stora behov av kunskaper inom hela det isoleringstekniska området. Det är därför angeläget med en översyn av dessa läroplaner. Skolledningen i har utarbetat förslag om att ett nytt ämne, Energihushållning med isolerteknik, skulle införas på den fyraåriga tekniska linjen, byggtekniska grenen. Man har tänkt sig att det skulle omfatta huvudmomenten energihushållning, värmeisolering, fukt- och vattenisolering, ljudisolering samt brandisolering och införas på schemat i årskurs 4, varvid i huvudsak ämnena Anläggning, Hus- och stadsplanering och Konstruktion reducerades. I en skrivelse till SÖ och pekar man även på följande utbildningsvägar. Ämnet byggnadsteknisk värmeisolering skulle kunna utformas som en högre specialkurs omfattande och knytas till bygg- och anläggningsteknisk linje. Läroplanen på Ba-linjen innehåller mycket litet av isolerteknik, och ett stort behov av påbyggnadskurs föreligger. Även nu verksamma byggnadsarbetare skulle kunna tagas in till en sådan kurs. Intensivkurser för arbetsledare och byggnadsingenjörer som förberedelse till instruktörsverksamhet på byggarbetsplatserna skulle anordnas. Sådana kurser kunde läggas upp som internatkurser eller som dag- och kvällskurser för ortens egna instruktörer. Stort behov av dylik utbildning kommer att bli följden av de nya byggnormerna. Kortkurser i KOMVUX regi för verksamma byggnadsarbetare kunde anordnas. Dessa kurser kunde läggas ut som återkommande utbildning och drivas i samarbete med AMUcenter. Skolledningen har även låtit utarbeta ritningar till lokaler som är speciellt avpassade för isoleringsteknisk utbildning. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att hos regeringen anhåller om att en isolerteknisk variant med ämnet energihushållning med isolerteknik på den fyraåriga tekniska linjen årskurs 4, byggteknisk gren, inrättas, 2. att hos regeringen anhåller om att SÖ får i uppdrag att utarbeta läro- och timplaner för denna variant och för övriga i motionen nämnda utbildningar, eventuellt med beaktande av de ovan nämnda förslagen, 3. att hos regeringen anhåller om att försöksverksamhet på dessa områden förläggs till . () ()
mot · G0021168 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 1168 av m. fl. om statsbidrag till läns landstings högre musikskola Efter beslut startade läns landstings högre musikskola sin verksamhet . Skolan, som är tvåårig, vänder sig till den som tidigare studerat musik och som siktar på att bli musiker eller musikpedagog. Utbildningen avser att ge kvalifikationer för inträde till högre musikutbildningsanstalt. Antalet ansökningar till skolan har hållit sig mellan 100 och 140. Av dessa kan 16 antagas till en ny årskurs. Antalet antagna kan variera något, beroende på om någon från årskurs 1 antagits till högre musikutbildning. Av antagna elever är ca hälften från annat län än . Sammanlagda antalet elever på skolan är 32. Till elev som genomgår skolan utgår studiebidrag motsvarande statligt studiebidrag. Kostnaderna svarar för, och bidraget utgår till samtliga elever oavsett hemort. Om eleven fyllt utgår studiemedel, f. n. Till elev som ej fyllt utgår studiebidrag, f. n. Dessutom erhåller elev som är inneboende inackorderingstillägg med /månad. Bor eleven på annan ort utgår resetillägg med lägst 95 och högst /månad. Om eleven fyllt men ej kan inkomstprövat tillägg sökas, vilket bidrag är lägst 25 och högst /månad. Dessutom kan ett behovsprövat tillägg sökas, om synnerliga behov föreligger. Detta uppgår till högst /månad. Högsta möjliga bidrag som kan utgå för äldre elev är /månad, och högsta möjliga bidrag för yngre elev är /månad. Fr. o. m. erhåller skolans elever en fri hemresa per läsår enligt de statliga bestämmelserna för fria hemresor för elever i gymnsial utbildning. Sedan skolan startade har totalt 133 elever genomgått högre musikskola. Av dessa har 122 gått vidare till högre musikutbildning (i procent blir det 92). och utbildningsnämnd har i olika sammanhang sökt lösa frågan om att inordna i statsbidragssystemet, och i den statliga utredningen - människan - samhället, Musikutbildning i framtidsperspektiv (SOU 1976:33) sägs: Det förefaller OMUS uteslutet att staten skulle lämna ett för den förberedande musikutbildningen så intressant skolförsök som Faluskolan utan statsbidrag och dess elever utan studiemedel . Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag om att statsbidrag skall utgå till läns landstings högre musikskola. () () () ()