mot · G002531 · 1977-01-21 00:00:00 — Motion 1976/77: 531 av m. fl. om visst stöd till svensk industri I finansplanen till årets budgetproposition (1977/78) redovisas i stort de svårigheter och den problematik som svensk industri har att brottas med. Vad som särskilt oroar och faller i blickpunkten är den svåra konkurrenssituation som våra exportindustrier möter på utländska marknader. Detta bildar en väsentlig del av bakgrunden till den sysselsättningsminskning som man räknar med inom svensk industri . Av finansplanen framgår att det höga kostnadsläget för svensk industri är en väsentlig orsak till det faktum att svenska exportföretag förlorar marknadsandelar i utlandet. Priskonkurrensen utfaller ofta negativt för svenskt vidkommande. Det är emellertid inte bara på utländska marknader som svensk industri möter konkurrenssvårigheter. Även på vår hemmamarknad erbjuder den utländska konkurrensen svåra problem. Teko- och skobranschen kan tjäna som dystra exempel. Men även annan industri, däribland den tunga verkstadsindustrin och maskinanläggningsbranschen, möter allt svårare konkurrensproblem även på vår svenska hemmamarknad. Härvidlag är det emellertid inte bara priskonkurrensen som gör att många utländska säljare i konkurrens med svenska tar hem order hos svenska köpare. Utländska företag som säljer dyrare kapitalvaror, såsom maskiner, utrustningar och anläggningar på den svenska marknaden, kan som regel erbjuda den svenske köparen fördelaktiga leveranskrediter. När svenska företag konkurrerar på utländska marknader har de möjlighet att erbjuda leveranskrediter inom ramen för den svenska exportkreditgarantin. Andra industriländer har motsvarande krediförsäkringssystem åt sina exportföretag. Därutöver ges också i ett flertal länder stora möjligheter åt exportföretagen att erbjuda utländska kunder subventionerade räntor på tämligen långfristiga lån. Exportföretag i kan erbjuda exempelvis svenska kunder 10-15-åriga krediter till ränta (dec. -76). Samma ränteerbjudande ges av finländska företag som finansierar sin långivning med statlig hjälp. I ordnas exportkrediterna genom refinansiering hos det statliga . Räntesatserna varierar mellan 7,2 och . På samma sätt kan västtyska exportörer på svenska marknader diskontera exportväxlar till låg ränta genom statlig hjälp hemma i . Det är mot sådana utländska konkurrenter som svenska företag i verk stadsindustrin och maskinanläggningsbranschen har att tävla på vår inhemska marknad. Ofta gynnas också den utländske konkurrenten av sitt lägre kostnadsläge, vilket numera gör det allt svårare för svenska säljare att begära ett rimligt pris för sina produkter och/eller anläggningsarbeten. I denna konkurrenssituation spelar nu de utländska säljarnas fördelaktiga krediterbjudanden med subventionerade räntor en alltmera avgörande roll. Den presumtive svenske säljaren har inget stöd att tillgå från svenska staten, när det gäller kreditgivning till en köpare inom . I vissa länder däribland och - har man åtgärdat motsvarande problematik genom att ge stöd åt inhemsk tillverkning. Sålunda har man i favoriserat sin hemmamarknad genom som ombesörjer leveranskrediter även inom landet. Inom detta finansieringssystem kan inhemska (finländska) företag inom metall- och skeppsbyggnadsindustrin och/eller inhemska företag som köper dessas produkter erbjudas leveranskrediter, om objekten uppgår till minst 500 000 marks värde och om utländsk konkurrens föreligger. Lånetiden uppgår till och högst . En förutsättning för att krediten beviljas är att köparen betalar av köpesumman till dess leverans sker. Av det återstående beloppet betalar , återstoden refinansieras hos . Räntan förden av finansierade andelen är 7 3/, vilket innebär subventionering. Syftet med detta finländska system är att landets egna företag även inom landet skall kunna tävla och konkurrera med utländska fördelaktiga krediterbjudanden. Den stora fördelen med systemet - utöver räntesubventionen - är givetvis att kapital ställs direkt till köparens förfogande utan att säljaren behöver belasta sin balansräkning med finansieringsarrangemanget. I de norska reglerna för deras motsvarande stöd åt inhemsk tillverkning heter det att finansiering av innenlandske kontrakter skjer under en saerdeles noye vurdering av om det er tvingende nodvendig for en bedrift å kreditter til rådighet for kjoperen fordi slike tilbud gis fra utenlandske bedrifter. Särskild vikt lägges vid betydelsen av att finansiera know-how"industri. I förekommer inget som helst liknande stöd åt inhemsk industri på hemmamarknaden. Det finns även anledning att tänka på den stora betydelse som den finländska och norska marknaden har för vår svenska exportnäring. Där möter alltså våra exportörer i nämnda branscher en konkurrensfaktor som nämnda länders exportindustrier inte möter i vårt eget land. Det torde kunna konstateras att svenska industriföretag i allmänhet inte har tillgång till kapital med låga räntor, särskilt inte som diskonto mestadels ligger på en hög nivå. Med tanke på det vikande sysselsättningsläget bör det vara angeläget att statsmakterna vidtar åtgärder av sådant slag, att svensk industri får möjlighet till konkurrens på lika villkor åtminstone på hemmamarknaden. Den otillfredsställande betalningsbalansen liksom det hotfulla sysselsättningsläget talar för åtgärder i den riktningen. Om ett inhemskt kreditgivningssystem av exportkreditkaraktär med räntesubventioner skulle införas i vårt land, bör det givetvis - liksom i och - begränsas till särskilt kapitalkrävande branscher där konkurrenssituationen med utländska företag är besvärande. Maskinanläggningsbranschen har här nämnts som exempel. Det bör också stå klart att om vi som nation accepterar en import som är subventionerad av säljarlandet, bör vi också acceptera - och bli accepterade - om vi tillämpar egna åtgärder för att uppnå konkurrens på lika villkor, åtminstone i vad gäller leveranskrediter. Med hänvisning till vad som här anförts hemställer vi att hos regeringen anhåller om utredning av leveranskrediter och lånestöd åt vissa inhemska företag (säljare och/eller köpare), där utländska konkurrens föreligger. () () () . NISSER (m)