mot · G002257 · 1977-01-19 00:00:00 — av m. fl. Socialdemokratin redovisar i denna motion sitt samlade familjepolitiska program. På grundval härav läggs flera förslag fram i syfte att föra utvecklingen vidare på familjepolitikens område. 1 motionen föreslås en familjepolitisk reform som skall ge mer tid för samvaro mellan föräldrar och barn. Reformen innebär ökade möjligheter till föräldraledighet genom föräldraförsäkringen. Den föreslås genomförd etappvis med början och skall vara fullt genomförd , dvs. fr. o. m. Reformen skall utöver föräldraförsäkringens nuvarande förmåner ge föräldrarna rätt till en ersättningsberättigad ledighet som för varje barn motsvarar fem månaders hel ledighet. Den ökade föräldraledigheten med ersättning från föräldraförsäkringen skall kunna tas ut på det sätt som bäst passar varje familj: genom hel ledighet, sex timmars arbetsdag eller en på annat sätt förkortad arbetstid. Den nya rätten till föräldraledighet, som i princip skall delas lika mellan föräldrarna, skall kunna tas ut fram till barnets första skolår. Reformen föreslås omfatta alla föräldrar: heltidsarbetande, deltidsarbetande, skiftarbetande, adoptivföräldrar och hemarbetande. Särskilda övergångsregler införs vid ikraftträdandet, så att föräldrar med barn födda eller senare får del av reformen med en ersättningstid som är beroende av barnets ålder. Reformen skall utformas så att alla föräldrar får lagfäst rätt till ledighet och rätt att hos arbetsgivaren begära den form av ledighet som de vill ha. Under ledigheten skall utgå ersättning enligt samma grunder som i den nuvarande föräldraförsäkringen, varjämte rätten till föräldrapenning överstigande garantinivån knyts till individen. Reformen föreslås finansierad i huvudsak genom arbetsgivarens socialförsäkringsavgift på samma sätt som den nuvarande föräldraförsäkringen. / motionen krävs ett snabbt och sammanhållet beslut av om hela det utbyggnadsprogram för föräldraförsäkringen som den föreslagna reformen innefattar. I motionen föreslås vidare en höjning av grundbeloppet i föräldraförsäkringen fr. o. m. . Detta, som f. n. är . , föreslås höjt till . Motionens andra del behandlar insatserna på barnomsorgens område. I motionen krävs en uppföljning av det beslutade utbyggnadsprogrammet för daghem och fritidshem. Barnomsorgen har stor betydelse för barnens stimulans och utveckling. Därför behövs insatser för att stärka kvaliteten i förskolans verksamhet och en god kontakt med föräldrarna. I motionen föreslås att ett särskilt statsbidrag om 65 milj. kr. anvisas nästa budgetår, bl. a. för insatser till förmån för barn med särskilda behov. Reformen föreslås finansierad genom att även egenföretagarna erlägger barnomsorgsavgiften om från . Socialdemokratin har varit banbrytande för en social famiijepolitik med barnens välfärd i centrum och med jämställdhet mellan kvinnor och män som en grundval för utvecklingen. När socialdemokratin kom i regeringsställning inleddes en familjepolitisk offensiv, som ofta stötte på hårt borgerligt motstånd. De borgerliga regeringarnas familjepolitik hade främst varit inriktad på skattelättnader för barnfamiljerna, som framför allt gynnade de bättre situerade. Denna politik ersattes med en reformpolitik för bättre bostäder för barnfamiljerna, utbyggd mödra- och barnhälsovård och ekonomiskt stöd till barnaföderskor. Utbyggnaden har sedan gått i snabb takt. Allmänna barnbidrag, bostadsbidrag, barnomsorgen, utbildningsreformerna och föräldraförsäkringen är viktiga inslag i denna utveckling. Reformarbetet har gått parallellt med samhällsutvecklingen i övrigt. Familjepolitiken är en del av arbetarrörelsens samlade politik. När socialdemokratin inledde sitt familjepolitiska arbete var det vanliga familjemönstret att gifta kvinnor var hemarbetande större delen av livet. För att ge de hemarbetande kvinnorna, som saknade inkomst, ekonomisk trygghet infördes änkepensionen och möjligheten till livränta vid mannens död genom yrkesskadeförsäkringen. När ATP tillkom utsträcktes änkepensioneringen till att även omfatta denna pensionsform. I beskattningen gavs familjer med en hemarbetande fördelar genom ortsavdragsregler och sambeskattning, som starkt gynnade hemmafrufamiljerna. När den allmänna sjukförsäkringen infördes fick hemmafruarna rätt till sjukpenning utan egenavgifter. Det familjemönster som var utgångspunkten för dessa åtgärder föreligger inte längre. Utvecklingen har gått snabbt. förvärvsarbetar majoriteten av småbarnsmammorna. Även kraven på samhällspolitiken har ändrats kraftigt. gäller kraven arbete även åt kvinnorna, bättre levnads- och uppväxtvilikor för alla barn, fler daghemsplatser och ökade möjligheter till samvaro med barnen för båda föräldrarna. Denna utveckling innebär inte att de hemarbetande glömts bort. Det finns anledning erinra om de olika stödformer som finns och som är självklara rättigheter för familjer där en av föräldrarna är hemarbetande: o Ca två tredjedelar av bostadsbidragstagarna är familjer med en hemarbetande. o Föräldraförsäkringens garantinivå på /dag är av stor betydelse för familjer där en av makarna är hemma. På den socialdemokratiska regeringens förslag infördes också rätt till föräldrapenning för att ta hand om barn om hemmamaken blir sjuk. 0 Den föräldraförsäkringsreform som föreslås i denna motion skall även omfatta hemarbetande, och i motionen föreslås också en höjning av föräldraförsäkringens grundbelopp som främst avser de hemarbetande. De närmaste årens familjepolitiska reformarbete Arbetarrörelsens mål är att skapa ett samhälle som ger alla människor likvärdiga ekonomiska, sociala och kulturella förutsättningar för personlig utveckling och gemenskap. Familjepolitiken spelar en viktig roll i arbetet att förverkliga denna målsättning. Socialdemokratin kommer att se till att familjepolitiken blir en av politikens huvudfrågor . Det är naturligt med hänsyn till arbetarrörelsens traditionella roll som pådrivare och förnyare i de familjepolitiska frågorna. Det är naturligt också med hänsyn till de förväntningar som den fackliga rörelsen ställer på reformarbetet. Socialdemokratin har ett samlat program för familjepolitiken som får stöd av de stora fackliga organisationerna. Det programmet vill vi nu steg för steg förverkliga. För socialdemokratin är familjepolitiken en del av en samlad politik för att åstadkomma social utjämning och skapa ett bättre samhälle för alla människor. Frågor om barn och familj griper därför in på skilda samhällsområden. Insatser för att förbättra barnens levnads- och uppväxtvillkor måste stå 1 centrum för det politiska arbetet. Det är därvid i första hand barnens behov som skall påverka inriktningen av familjepolitiken. Det måste också framhållas att alla vuxna har ett gemensamt ansvar för barnen och för att stödja föräldrarna i deras viktiga uppgift. Reformarbetet på utbildningsområdet skapar förutsättningar för skolans aktiva medverkan i barnens sociala och känslomässiga utveckling. Utbildningspolitiken måste även i fortsättningen inriktas på de sämre ställdas behov. Alla barn måste ges likvärdiga möjligheter till en god utbildning. Samhällsåtgärder och insatser från folkrörelserna måste sättas in för att skapa en god fritidsmiljö och meningsfulla fritidsaktiviteter för barn och ungdom. Frågorna om barn och familj knyter starkt an till utvecklingen inom arbetslivet. För socialdemokratin är strävan att skapa arbete åt alla en av de väsentligaste uppgifterna. Arbetet är grunden för all värfärd, och förhållandena i arbetslivet präglar den enskildes levnadsförhållanden och samhället som helhet. Genom att skapa arbete åt alla får var och en möjlighet att leva ett självständigt och ekonomiskt oberoende liv. Kravet på arbete åt 1* 1976/77. alla gäller också kvinnorna. Socialdemokratin vill undanröja de hinder som finns för lika rättigheter och möjligheter för män och kvinnor. De senaste årens utveckling har inneburit att allt fler kvinnor sökt sig ut i förvärvslivet. Det finns flera förklaringar till detta. En bättre tillgång på arbete är en. Men den kanske viktigaste anledningen till det snabbt ökande antalet kvinnliga förvärvsarbetande är den attitydförändring som inträffat i synen på kvinnans och mannens roll i hem och arbetsliv. Inte minst bland yngre människor är det naturligt att båda makarna i en familj förvärvsarbetar. Av samtliga föräldrar med barn i förskoleåldern är förvärsvarbetande på heltid eller deltid. Beträffande dessa frågor, som är av stor betydelse vid familjepolitikens utformning, hänvisar vi till en undersökning om förvärvsarbete hos föräldrar med barn i förskoleåldern som gjordes av den s. k. Fridhska arbetsgruppen (Ds S 1976:5). Barnens behov av trygg tillsyn och stimulans för sin utveckling samt den ökade kvinnliga förvärvsverksamheten har påskyndat behovet av en utbyggd och väl fungerande barnomsorg, f början av 1976 fanns ca 74 000 daghemsplatser, 68 000 platser i familjedaghem och 24 000 fritidshemsplatser. 124 000 barn hade plats i förskolans deltidsgrupper. En betydande utbyggnad av daghem och annan förskoleverksamhet har skett . Behoven är emellertid fortfarande mycket stora, och det utbyggnadsprogram som lagts fram av den socialdemokratiska regeringen och godkänts av är av utomordentligt stor betydelse. Vi vet att ett stort antal barn i förskoleåldern inte har sin tillsyn ordnad genom samhällets barnomsorg. Föräldrar tvingas tillgripa provisoriska lösningar som innebär press och osäkerhet för både barn och föräldrar. Många kvinnor måste på grund av brister i samhällets barnomsorg avstå från ett arbete de vill ha och kan få. Till detta kommer svårigheterna att ordna en trygg barnomsorg för föräldrar med skiftarbete och oregelbundna arbetstider. Undersökningar inom LO visar angelägenheten av kraftfulla insatser även för dessa grupper. Jämställdhet mellan kvinnor och män måste vara ett genomgående krav i reformarbetet på alla samhällsområden. Vi vill att alla vuxna skall kunna leva ekonomiskt oberoende av varandra, att kvinnor och män skall ha samma möjlighet till ett meningsfullt liv, att rätten till förvärvsarbete skall omfatta även kvinnorna. Jämställdhet mellan kvinnor och män är inte en fråga att bara skapa formellt lika möjligheter. Jämställdhetsarbetet är en del av demokratiserings- och socialpolitiken. Det innebär att arbetet för jämställdhet i första hand måste inriktas på de grupper som lever under de svåraste sociala, ekonomiska och kulturella förhållandena. Socialdemokratin har i regeringsställning bedrivit en aktiv politik för jämställdhet mellan kvinnor och män. Inrättandet av delegationen för jämställdhet mellan kvinnor och män var ett uttryck för arbetarrörelsens vilja att driva utvecklingen. Betydande resultat har uppnåtts. tar förvärvsarbete, och inbrytningar görs i "manliga" och kvinnliga yrken. Kvinnorna är i majoritet i vuxenutbildningen. Löneutjämningen genom den solidariska lönepolitiken fortsätter. Den socialdemokratiska regeringen gav alla statliga myndigheter i uppdrag att som arbetsgivare genom konkreta åtgärder förbättra kvinnornas situation i arbetslivet. En ny äktenskapslag har genomförts vars grundprinciper är att äktenskapet är en form av frivillig samlevnad mellan självständiga människor. Vidare har en ny abortlag genomförts, kombinerad med ökade förebyggande insatser. Av stor betydelse i och för jämställdhetsarbetet är slutligen den tidigare omnämnda utbyggnaden av samhällets barnomsorg och den föräldraförsäkring som genomfördes fr. o. m. . Föräldraförsäkringen ersatte den tidigare moderskapsförsäkringen och ger båda föräldrarna rätt till ledighet när familjen får barn eller när äldre barn blir sjuka eller i andra avseenden i större utsträckning behöver föräldrarnas stöd. Arbetarrörelsen ser det som en av sina stora uppgifter att med kraft föra vidare arbetet för jämställdhet mellan kvinnor och män. Den socialdemokratiska partikongressen 1975 antog ett samlat program för partiets familjepolitik . Programmet kan sammanfattas i följande punkter: har på den socialdemokratiska regeringens förslag beslutat om en kraftig utbyggnad av samhällets barnomsorg. skall tillkomma 100 000 nya daghemsplatser, 50 000 nya platser i fritidshem samt ett ökat antal platser i familjedaghem. Målet för socialdemokratin är full behovstäckning . Statens bidrag till kommunernas barnomsorg höjs kraftigt och värdesäkras. Barnomsorgen blir en lagfäst uppgift, med skyldighet för kommunerna att svara för en planmässig utbyggnad. Reformen finansieras med höjda arbetsgivaravgifter. Den kvantitativa utbyggnaden måste kombineras med insatser av kvalitativt slag. För att slå vakt om kvaliteten i barnomsorgen har antagit den socialdemokratiska regeringens förslag om en kraftigt utbyggd personalutbildning. Utbildningen av förskollärare ökar (till 4 300 ), fler elever tas in i fritidspedagogutbildning och en betydande ökning genomförs av utbildningen till barnskötare. Denna utbyggnad bör kompletteras med särskild utbildning för anställd personal med kortare utbildning och reakti veringskurser för inte yrkesverksamma förskollärare. Arbetsmarknadsutbildningens resurser kan likaså nyttjas för att förbättra personaltillgången. Barnbidragen utgör stommen i det ekonomiska familjestödet. per barn och år, vilket innebär att barnbidragen fördubblats . En successiv förstärkning av barnbidragen är nu som tidigare en angelägen uppgift. Bostadsbidragen är av stor betydelse för att ge barnfamiljerna möjligheter till en god bostad. Det har särskilt betydelse för familjer med flera barn, familjer med lägre inkomster och familjer med endast en försörjare. De utgår under barnets hela uppväxttid. Bostadsbidragen har successivt förbättrats, och på initiativ av den socialdemokratiska regeringen har förbättringar genomförts fr. o. m. . Även är förbättringar här betydelsefulla. Mer tid för samvaro mellan föräldrar och barn Vi vill skapa ökade möjligheter till samvaro mellan föräldrar och barn. Detta bör ske genom utbyggnad av föräldraförsäkringen. Efter förslag av den socialdemokratiska regeringen har en betydelsefull utbyggnad av föräldraförsäkringen fr. o. m. skett. Det innebär ökade möjligheter för föräldrarna att stanna hemma hos sina barn när de eller deras ordinarie vårdare är sjuka, för besök inom den förebyggande barnhälsovården eller för att få bättre tid till kontakt med daghemsverksamheten. En ny betydande utbyggnad av föräldraförsäkringen fr. o. m. föreslås i denna motion på grundval av ett framlagt utredningsförslag om ökade möjligheter till föräldraledighet genom föräldraförsäkringen. Socialdemokratin hävdar att en föräldrautbildning, tillgänglig för alla, måste byggas upp genom samhällets och folkrörelsernas försorg. Föräldrautbildningen skall i olika sammanhang - inom mödra- och barnavården, barnomsorgen, skolan, i studiecirklar - medverka till att öka våra kunskaper om barn och barns levnadsförhållanden. På initiativ av den socialdemokratiska regeringen pågår försöksverksamhet med olika former av föräldrautbildning. Bättre boendemiljö för barn och föräldrar Planeringen och utformningen av boendemiljön har stor betydelse för barnens trygghet och utveckling. Särskilda medel har på den socialdemokratiska regeringens förslag anvisats för upprustning av lekplatser och andra åtgärder för en barnvänlig boendemiljö, och åtgärder på detta område har getts förtur vid fördelningen av de medel som funnits i beredskap för sysselsättningen. a. dessa frågor behandlas i en särskild motion av m. fl. Ökade möjligheter till fritidsaktiviteter Socialdemokratin anser att ökade möjligheter till fritidsverksamhet och kulturella aktiviteter för barn och ungdom bör tillskapas genom samverkan mellan kommunen, skolan och föreningslivet. Den s. k. SIA-reformen är ett led i en sådan politik. Mer tid för samvaro mellan föräldrar och barn Det här redovisade programmet utgör stommen i de närmaste årens socialdemokratiska familjepolitik. På flera viktiga punkter har åtgärder redan vidtagits av socialdemokratin i regeringsställning för att förverkliga programmet. Vi vill nu fortsätta reformarbetet genom att möjligt fullfölja redan uppdragna riktlinjer för en reform som ger föräldrarna mer tid för samvaro med barnen. Reformen innebär väsentligt ökade möjligheter till föräldraledighet genom föräldraförsäkringen. Kraven på denna viktiga familjepolitiska reform förs fram med starkt stöd från löntagarnas organisationer. Reformen föreslås bli genomförd fr. o. m. . Socialdemokratins krav påen sådan reform kan sammanfattas i följande punkter: o Den skall ge föräldrarna möjlighet till ökad föräldraledighet genom föräldraförsäkringen. o Den skall omfatta alla föräldrar: heltidsarbetande, deltidsarbetande, skiftarbetande, adoptivföräldrar och hemarbetande. o Den skall ge förvärvsarbetande kompensation för inkomstbortfallet enligt de grunder som redan gäller för sjukförsäkringen och föräldraförsäkringen, och den skall dessutom ge hemarbetande rätt till grundersättning, o Den skall ge föräldrarna valmöjligheter att ta ut den ökade föräldraledigheten fram t. o. m. barnets första skolår, på det sätt som bäst passar varje familj: som hel ledighet, sex timmars arbetsdag eller på annat sätt förkortad arbetstid, o Den skall ge föräldrarna lagfäst rätt att hos arbetsgivaren ställa krav på föräldraledigheten i den form och som familjen själv bestämmer. I** 1976/77. o Den skall ge både mamman och pappan stöd i lagen då det gäller rätt till ledighet och på det sättet främja jämställdhet mellan kvinnor och Det förslag till ett sammanhållet utbyggnadsprogram för föräldraförsäkringen som redovisas i denna motion är grundat på socialdemokratins positiva ställningstagande till den Fridhska arbetsgruppens rapport och de preciseringar därtill som socialdemokratin gjorde i regeringsställning . Reformförslaget har remissbehandlats och då fått ett mycket positivt gensvar, bl. a. från LO, TCO och /SR. Detaljutformningen av lagstiftningen, som närmare redovisas i bilaga till denna motion, var vid regeringsskiftet långt framskriden, och en proposition om hela utbyggnadsprogram mets genomförande skulle ha lagts fram Eftersom den borgerliga regeringen inte fullföljt dessa planer, lägger vi genom denna motion hela utbyggnadsprogrammet på bord. Vi vill därmed ge möjlighet att ta ställning till ett reformförslag som skapar nya dimensioner åt en aktiv och framåtsyftande familjepolitik med tillgodoseende av kraven på ett barnvänligt samhälle och en ökad jämställdhet mellan kvinnor och män. Vi vill genom denna motion ge tillfälle att utan tidsutdräkt i ett principbeslut besluta om det föreliggande utbyggnadsprogrammet i dess helhet. Vi anser en helhetslösning enligt i motionen redovisade grunder viktig också som ett led i strävandena från samhällets sida att underlätta familjebildningen. En reform som bygger på dessa grunder är enligt vår mening överlägsen de förslag som från borgerligt håll framförts om olika former av vårdnadsbidrag. Därför avvisar vi liksom löntagarorganisationerna de borgerliga förslagen om vårdnadsbidrag. Vi vill peka på att vårdnadsbidragen inte ger ersättning för inkomstbortfallet och att de utesluter stora grupper löntagare från de faktiska möjligheterna att ta ut en ökad föräldraledighet. Vårdnadsbidragen ger inte heller föräldrarna valmöjligheter av det slag vi föreslår. Förslagen om vårdnadsbidragen gäller endast barn och medför bl. a. orimliga tröskeleffekter. Vårdnadsbidragen motverkar också strävandena mot ökad jämställdhet mellan kvinnor och män. Den närmare utformningen av en reform med ökade möjligheter till föräldraledighet genom föräldraförsäkringen En särskild arbetsgrupp inom , med representanter förbi. a. löntagarorganisationerna, har på den socialdemokratiska regeringens uppdrag utrett frågan om den närmare utformningen av en familjepolitisk reform som ger ökade möjligheter till föräldraledighet genom föräldraförsäkringen (Ds S 1976:5). Arbetsgruppens undersökningar har visat att familjestödsutredningens förslag om förkortad arbetsdag för småbarnsföräldrar genom sin utformning skulle ställa många utanför de faktiska möjligheterna att kunna tillgodogöra sig denna del av föräldraförsäkringen. Skall man genom föräldraförsäkringen införa en möjlighet till förkortad arbetstid för småbarnsföräldrar, måste det enligt arbetsgruppens mening ges utrymme för en individuell anpassning till de skiftande förhållanden som i praktiken föreligger på arbetsplatserna. Mot denna bakgrund har arbetsgruppen lagt fram förslag om ett nytt sammanhållet system med ökade möjligheter till föräldraledighet genom föräldraförsäkringen. Det reformförslag som förs fram i denna motion bygger på arbetsgruppens utredning, som fått ett positivt mottagande vid remissbehandlingen, och de preciseringar i reformförslaget som socialdemokratin gjorde . Det grundläggande syftet med reformen är att ge ökade möjligheter till samvaro mellan föräldrar och barn. Reformen måste därför utformas så att den i praktiken kan fungera ute på arbetsplatserna och komma alla berörda föräldrar till del. Socialdemokratins förslag till utformning av ett sammanhållet utbyggnadsprogram för föräldraförsäkringen innebär att reglerna förde nuvarande formerna av föräldrapenning i huvudsak lämnas oförändrade och att familjerna därutöver för varje barn får rätt till en särskild föräldrapenning som kan tas fram t. o. m. barnets första skolår. I likhet med arbetsgruppen föreslår vi att ersättningstiden för en sådan särskild föräldrapenning vid full utbyggnad skall motsvara hel ledighet . I enlighet med arbetsgruppens förslag skall det finnas olika möjligheter att ta ut en på detta sätt ökad föräldraledighet med ersättning från föräldraförsäkringen. En möjlighet är att ta ut den särskilda föräldrapenningen med en förkortad arbetstid på genomsnittligt högst fyra eller under tio resp. . Då utgår halv resp. fjärdedels föräldrapenning . Av praktiska skäl skall detta gälla både för den som vill förkorta arbetstiden och för den som redan har förkortad arbetstid. En annan möjlighet är att ta ut den särskilda föräldrapenningen genom att förlänga den nuvarande heltidsledigheten upp vid barnets födelse. De olika formerna av särskild föräldrapenning får tas ut i olika kombinationer och föräldrarna själva finner lämpligast, antingen som en sammanhängande ledighet eller uppdelad på olika perioder t. o. m. barnets första skolår. Den skall alltså kunna användas både och vid hel ledighet efter nuvarande föräldraledighet eller fram t. o. m. barnets första skolår. Den kan också användas för föräldraledighet i samband med barnets introduktion i daghem eller vid skolstarten och i andra situationer då barnet behöver ha en förälder hos sig mer än vad den vanliga arbetstiden medger. Den föreslagna utformningen ger således stora valmöjligheter till anpassning efter olika familjers behov. Ersättningstiden bör i princip delas lika mellan föräldrarna, vilket är av stor betydelse. Ensamstående föräldrar bör själva få disponera hela ersätt Den nya förmånen skall även omfatta adoptivföräldrar och hemarbetande. Den särskilda föräldrapenningen skall på samma sätt som i sjukförsäkringen och den nuvarande föräldraförsäkringen ge ersättning för inkomstbortfallet. För hemarbetande gäller föräldraförsäkringens garantinivå. Ersättningen för inkomstbortfallet beräknas efter de inkomstförhållanden och den sjukpenninggrundande inkomst som gäller när föräldrapenningen tas ut. Det innebär bl. a. att om en förälder utan förvärvsarbete vill vänta med att ta ut den särskilda föräldrapenningen till en senare period med förvärvsarbete, så kommer föräldrapenningen att beräknas efter den då aktuella förvärvsinkomsten. Vi kräver också att de nuvarande reglerna i föräldraförsäkringen ändras så att rätten till föräldrapenning överstigande garantinivån knyts till individen. Därigenom kan en förvärvsarbetande man utnyttja föräldraledigheten med bibehållen egen sjukpenning; i detta fall skall föräldraförsäkringens garantibelopp inte utgå till den hemarbetande.