mot · G002980 · 1977-01-24 00:00:00 — 1976/77: 980 Motion 1976/77: 980 av i m. fl. om datateknikens effekter på sysselsättningen Debatten om datatekniken har i vårt land mest handlat om hur vi skall kunna skydda oss mot de risker för intrång i den personliga integriteten som datorerna kan tänkas ge upphov till. Som första land i världen införde 1973 på förslag av den socialdemokratiska regeringen en heltäckande datalagstiftning, omfattande såväl offentliga som privata personregister. Ett särskilt kontrollorgan, datainspektionen, inrättades , med långtgående befogenheter för att värna om den personliga integriteten. har efter 1973 varit något av ett datalagstiftningens , dit delegationer från många länder har vallfärdat för att ta del av våra erfarenheter och problem inför introducerandet av sin egen nationella datalagstiftning. Internationellt sett har alltså hunnit långt när det gäller att med lagstiftningens hjälp reglera användningen av datorbaserade personregister, vare sig det gällt vilka uppgifter som får finnas i registren, vilka som får ta del av dessa, vilka bearbetningar som får ske eller vilka samkörningar som får göras med andra register. Att ligger långt fram på datalagstiftningens område betyder emellertid inte att alla problem är lösta. När de mer uppenbara fallen av missbruk av datatekniken från integritetssynpunkt har klarats av så återstår det ändå en hel del frågor som innebär svåra avvägningsproblem, där den enskilde medborgarens intresse ställs mot hans krav på samhället i andra avseenden, exempelvis om en framsynt samhällsplanering, en effektiv reformpolitik och ett rationellt användande av hans skattepengar. Likaså kan svåra avvägningar uppstå mellan å ena sidan kraven på skydd för personlig integritet samt å andra sidan kraven på ökad insyn för allmänheten i vad som händer i samhället och kraven på god arbetsmiljö för de människor som berörs av datorer i sitt arbete. För att kunna göra en riktig avvägning behövs en helhetssyn på hur utvecklingen av datatekniken påverkar människornas situation i olika avseenden. Här finns inga enkla lösningar, och redan vid datalagens införande 1973 var man i överens om att lagstiftningen relativt snart borde utvärderas och eventuellt ändras i olika avseenden. Detta var en naturlig slutsats eftersom det här gällde en lagstiftning på ett helt nytt område, även internationellt sett. Denna översyn pågår nu i och med att den parlamentariskt sammansatta datalagskommittén tillsattes . 1 1976/77. 1976/77: 980 Den fortgående debatten om datatekniken och den personliga integriteten, som har drivits med stor intensitet, har varit nödvändig och viktig. finns det emellertid anledning att beklaga att datateknikens övriga effekter på samhället och för den enskilde inte alls har uppmärksammats i samma utsträckning av den allmänna opinionen. Dessa effekter blir nämligen med all säkerhet minst lika viktiga som de renodlade integritetsskyddsfrågorna. Det är en nära nog enhällig expertbedömning att datatekniken kommer att innebära mycket genomgripande förändringar inom olika delar av samhällslivet . Redan nu möter vi datorerna på allt fler områden av vårt arbete och vår fritid. Inom industrin är det exempelvis fråga om numeriskt styrda och andra bearbetningsmaskiner, industrirobotar och hela produktionsstyrningssystemet. På kontoret, där datoriseringen började ännu tidigare än på verkstadsgolvet, har datorerna tagit över ett betydande antal arbetsuppgifter: personalredovisning, avlöningar, bokföring, fakturering, statistikredovisning osv. De statliga och kommunala myndigheterna tar mer och mer datorerna i anspråk för att hålla kostnaden nere och effektivisera sin verksamhet. Sjukförsäkringen, pensionerna, skatterna, bostads- och barnbidrag är bara några exempel inom den offentliga sektorn på områden där verksamheten i en mycket betydande utsträckning bygger på en avancerad datateknik. På allt fler områden har datorerna blivit en förutsättning för den högt utvecklade samhällsservice som vi har vant oss vid i vårt land. Datorerna är dessutom oumbärliga för den statistiska bearbetning och den prognosverksamhet som ligger till grund för samhällsplaneringen. Bank- och försäkringsbranschen är exempel på en annan samhällssektor som tidigt började ta datatekniken till hjälp för att rationalisera kontorsarbetet och minska dokumenthanteringen. Handeln och varudistributionen är en annan sektor av näringslivet där utnyttjandet av datatekniken enligt många bedömare nu kommer på bred front. Också på andra områden utnyttjas datorerna i allt större utsträckning: inom forskningen, för väderlekstjänstens väderprognoser, inom sjukhusens intensivvårdsavdelningar, när vi beställer tåg- eller flygbiljetter. Listan på redan existerande användningar av datorerna skulle kunna göras mycket lång. Grundläggande för datateknikens snabba expansion är dess utomordentliga betydelse som rationaliseringsinstrument för att pressa kostnaderna inom industrin, den privata tjänstesektorn och förvaltningen. På datatekniken bygger i hög grad våra framtida möjligheter till välståndsökning, inte bara när det gäller att trots högre löner kunna bibehålla industrins konkurrenskraft gentemot utlandet utan även när det gäller att förbättra samhällsservicen till medborgarna. 1976/77: 980 Enligt tillgängliga prognoser kan datoranvändningen i väntas öka snabbt . Priserna på datorutrustning och databearbetning sjunker som följd av den snabba utvecklingen inom datatekniken. Kostnaden för arbetskraften, dvs. den faktor som den ersätter, kommer å andra sidan alltmer att öka som ett resultat av välståndsutvecklingen. Det blir därmed alltmer lönsamt att utnyttja datatekniken för allt fler tilllämpningar. Priserna på datorutrustning har halverats för varje 3^1årsperiod, och allt tyder på att denna utveckling kommer att fortsätta. Kostnaden för den datorutrustning som används av en person som sitter vid en datorterminal uppgår ofta till och terminalanvändare. Om kan denna kostnad väntas ligga . Denna prisutveckling ligger bl. a. till grund för prognosen att en stor del av dagens papperskvarn kommer att vara ersatt av dokumenthantering med hjälp av datorer. Framtidens tjänsteman kommer att sitta framför en textskärmsterminal. Manuskript, utlåtanden, beslut, varukataloger, kundförteckningar, lagerlistor, produktionsplaner, fakturor-allt kommer att vara lagrat i datorer. Den fortgående datoriseringen av samhället kommer med all sannolikhet att medföra stora problem, om inte samhället ser upp med utvecklingen, analyserar problemen och vidtar åtgärder till stöd för en facklig kontroll över datateknikens användning. Demokratisk kontroll över datatekniken Framtiden får inte vara någonting sorn bara blir, framtiden måste vara något som vi själva väljer. Socialdemokratin anser att det krävs en stark samhällelig viljeinriktning för att förhindra att en ökad användning av datorer ger ett centralstyrt samhälle och för att utnyttja möjligheterna att i stället förbättra människornas livssituation med hjälp av datorer. Om enbart de fria marknadskrafterna får styra införandet av datatekniken blir det den ekonomiska styrkan som avgör var datatekniken används och hur den utformas. Enligt vår uppfattning måste det till en medveten politik från samhällets sida för att stärka det demokratiska inflytandet över hur datatekniken utnyttjas i olika sammanhang. Det är nödvändigt att vidta konkreta åtgärder, så att även andra grupper och enskilda än de ekonomiskt starka får möjligheter att styra datatekniken i en riktning som tillvaratar deras intressen. De förslag som förs fram i motionen syftar till att lägga en grund för en datapolitik med den inriktningen från samhällets sida. 1976/77: 980 I fråga om sysselsättningen kan datorer medföra en mycket snabb och skoningslös strukturrationalisering, som ställer många människor utan arbete. Här krävs samhälleliga insatser för att styra utvecklingen i en takt som samhället kan klara utan att enskilda drabbas av arbetslöshet. Inom vård- och utbildningsområdet behöver vårt samhälle mera arbetskraft för att ge bättre sjukvård, bättre barnomsorg, åldringsvård osv. Samhället måste därför styra utvecklingen, så att de resurser som frigörs vid en ökad användning av datatekniken utnyttjas där vi behöver dem och inte leder till arbetslöshet. I fråga om arbetsmiljön finns det stora risker att unyttjandet av datorer kan medföra försämringar. Datorerna kan betyda mera enahanda och rutinbetonade arbetsuppgifter. Å andra sidan kan datorerna också överta tunga och påfrestande arbetsuppgifter. Samhälleliga insatser behövs för att se till att datorerna används för att förbättra arbetsmiljön och att sådana datortillämpningar som försämrar arbetsmiljön stoppas eller omformas. I fråga om medbestämmandet kan datorer medföra mindre möjlighet för arbetstagare att påverka sin arbetssituation, alltså en hårdare centralstyrning via datorn. Men rätt använd kan datorn också användas som ett hjälpmedel för att öka de anställdas medinflytande. I fråga om allmänhetens tillgång till information får den ökade datorlagringen av offentliga handlingar inte göra det svårare för allmänheten att få tillgång till information. Tvärtom måste man utforma datorsystemen så att fler människor kan få tillgång till mer information om samhället och myndigheterna. I fråga om decentralisering och regional utveckling kan den ökade datoriseringen medföra en starkare koncentration av makten till via centrala datorer som används för att styra verksamhet över hela landet. Men datorer kan också användas för att underlätta decentralisering och regional utveckling. Datorer kan t. ex. användas för att öka kontakten mellan människor, placerade på olika håll i landet, och därmed minska behovet av att koncentrera verksamhet i storstäderna. Grundläggande för en medveten datorpolitik är en god insikt om problemen och utvecklingslinjerna. Detta gäller inte minst för datatekniken inom arbetslivet. I och för sig finns det anledning att ha en positiv grundinställning till utnyttjande av datorer i arbetslivet. I ett land som med dess höga levnadsstandard blir datatekniken ett allt viktigare instrument för ett fortsatt välstånd. Inte minst viktig kan datatekniken bli för att ge låglönebranscherna en ökad chans att överleva. TEKO-branschen är ett exempel där man nu försöker höja produktiviteten genom att bl. a. med ekonomiskt stöd från 1976/77: 980 samhället utveckla datorstyrda produktionsprocesser som skulle kunna betyda avsevärda effektivitetsvinster. När detta är sagt bör man emellertid ha klart för sig att datatekniken innebär risker och problem som måste bemästras. En typisk bild av vad som händer när en verksamhet överfors på datorer är följande: Arbetsuppgifterna får förändrat innehåll för ett stort antal anställda. En del arbetsuppgifter bortfaller helt eller kan med mycket färre antal anställda. En del arbetsuppgifter får förändrat innehåll, vissa moment tillkommer, andra bortfaller, flera tidigare arbetsuppgifter samlas hos en person eller en tidigare arbetsuppgift uppdelas på flera personer. Helt nya arbetsuppgifter tillkommer för den personal som skall sköta de nya maskinerna. Den sammanlagda effekten av alla dessa förändringar innebär ofta en minskning av det totala antalet anställda. Men enbart denna minskning ger ingen riktig bild av datorernas effekt på sysselsättningen. är det så att de människor vars arbetsuppgifter bortfaller inte kan sättas på de nya uppgifter som tillkommer. Människor med stor yrkesskicklighet och kunnande får se sina gamla kunskaper bli värdelösa. kan de placeras på nya jobb, som är enklare, mer rutinmässiga och innebär en försämrad arbetssituation. kräver de nya jobben så helt annorlunda kunskaper att omskolning är svår eller omöjlig. Den nya tekniken kan därmed leda till en mycket större mängd utslagna människor än nettoantalet minskade sysselsatta. Många av dessa problem kan motverkas om man är medveten om dem vid planering av datorsystemen. Redan vid beslutet om man skall införa ett datorsystem måste man göra en bedömning av systemets effekter på yrkesstatus, arbetsmiljö och sysselsättning. Vid utformningen av systemet får man sedan välja sådana lösningar som motverkar arbetsmiljö- och sysselsättningsproblem. Datorerna har alltså redan och kommer att få ännu mer betydande konsekvenser för arbetslivet. Man kan räkna med att förändringstakten på arbetsmarknaden kommer att bli snabbare, både som ett resultat av strukturförändringar, orsakade av datatekniken inom olika branscher, och genom att jobben inom företagen kraftigt förändras. Vid införandet av datorsystem måste företagen åläggas att tillsammans med personalorganisationerna i största möjliga utsträckning skapa ny sysselsättning för dem som bortrationaliseras inom nya och närliggande uppgifter. Målsättningen bör vara att rekryteringen till de avdelningar som övertar uppgifter från bortrationaliserade personer och avdelningar skall ske direkt från nämnda grupp. Först om företaget efter grundliga studier kan påvisa att man inte klarar sysselsättning och meningsfyllda uppgifter inom företaget kan det bli aktuellt att samhället träder in och övertar ansvaret för arbetslösa och andra genom omskolning eller förmedling av nya arbeten. beräknade att utnyttjandet av dator 1976/77: 980 tekniken betydde en minskning av antalet arbetstillfällen med minst 20 000 . Det finns tecken som tyder på att dataindustriutredningen underskattade de totala framtida sysselsättningseffekterna av datatekniken. I en studie med , som publicerades av 1974, förutses betydande konsekvenser för arbetskraften vid tilllämpningen av datatekniken på olika områden. Prognoserna grundar sig här på enkäter och expertutfrågningar och försöker belysa situationen inom olika sektorer av arbetslivet och i vissa fall även längre. Sektoruppdelningen är dock ej gjord efter bransch utan följer i stället typen av arbetsprocess. Studien har också den bristen från beslutsunderlagssynpunkt att den endast är kvalitativ, dvs. den anger inte sysselsättningseffekterna i absoluta tal utan talar endast om graden av förändringar. SCB har senare publicerat en prognos över införandet av datatekniken inom varudistributionen. Slutsatsen är att förändringarna för de anställda och konsumenterna blir betydande . Dessa studier pekar på behovet av en mera ingående och kvantitativt inriktad kartläggning av effekten av den fortgående datoriseringen av arbetslivet för sysselsättningen totalt och inom olika branscher liksom också hur olika slag av arbeten och tjänster försvinner, kommer till eller får ändrad inriktning. Det bör vara en uppgift för den parlamentariska sysselsättningsutredningen att fullfölja och komplettera de prognoser som har gjorts av dataindustriutredningen och i form av en kartläggning av de framtida effekterna av datatekniken på sysselsättningen inom olika sektorer av arbetslivet. Datorerna, arbetsplatsdemokratin och arbetsmiljön Den datorbaserade teknologi som i snabb takt är på väg inom näringsliv och förvaltning innebär inte bara betydande sysselsättningsmässiga förändringar. Teknologin innebär också stora förändringar i många människors arbetssituation och därutöver problem i samband med strävandena till ökat medbestämmande. Vad beträffar arbetsmiljön och arbetssituationen så finns både positiva och negativa effekter. Till de positiva effekterna höratt datortekniken möjliggör eliminerandet av manuellt farliga, tunga eller repetitiva arbetsmoment. Datatekniken öppnar också möjlighet till en total övervakning av de risker för olycksfall och ohälsa som arbetsplatserna utgör. Till de negativa effekterna i nuvarande utveckling måste emellertid räknas den utglesning" på arbetsplatsen som ofta blir konsekvens av datoriseringen och som i sin tur radikalt minskar möjligheterna till samarbete och kontakter mellan kamrater på arbetsplatsen. De anställda blir ofta bundna av datorsystem, som styr verksamheten 1976/77: 980 och hindrar avvikelser, förbättringar och personliga initiativ. Den ökade övergången till mer renodlade och bundna övervakningsuppgifter som datatekniken inneburit på många områden riskerar också att öka de psykiska påfrestningarna i arbetet, som känslan för den egna arbetsinsatsen minskar i takt med det krympta och intellektuella arbetsinnehållet. Såväl LO som TCO är medvetna om att demokratiseringen av arbetslivet kan försvåras och motverkas om datatekniken uppfattas som alltför komplicerad och svårpåverkbar förde anställda och deras lokala förtroendevalda. Bägge löntagarorganisationerna har för att möta dessa problem utformat särskilda datapolitiska program, vars huvuddrag kan sammanfattas i följande tre punkter: o Arbetsgivaren skall bli skyldig att förhandla med de anställda när han tänker införa ett datasystem eller förändra det. o De lokala fackliga företrädarna skall få slå-larm-utbildning för att kunna sätta fingret på de sjuka punkterna i ett föreslaget datasystem, o Fackförbunden skall anställa dataexperter som kan rycka in och hjälpa när det behövs, t. ex. i lokala förhandlingar. För att garantera att datatekniken utnyttjas på ett sådant sätt att konsekvenserna blir positiva och ej till nackdel för den enskildes arbetsmiljö och arbetssituation behövs alltså för det första aktiv medverkan från de anställda vid utformningen av datorsystemen. Den nya medbestämmandelagen ger dessa möjligheter, men det behövs också försöksverksamhet och forskning för att se hur man praktiskt kan ordna medbestämmandet över datorsystemen. För det andra krävs att datorsystemen utformas så att de enskilda arbetstagarna får större möjligheter att påverka datorns funktion. Man bör därför eftersträva system som de anställda enkelt kan anpassa till egna behov. Makten över datorn skall inte bara ligga hos dem som utvecklar datorsystemen och hos företagsledningen utan också hos dem som använder datorn i sitt jobb eller styrs i sitt arbete av datorsystem. Utformningen av nuvarande datasystem inom arbetslivet har ensidigt styrts av de krav som företagsledningen har ställt upp. Datateknikens stora potentiella möjligheter att också förbättra den anställdes arbetsmiljö i vid mening har inte på långt när utnyttjats. LO har varit medveten om att det behövs forskning för att anpassa nuvarande och kommande datasystem efter de anställdas krav och önskemål. Man har därför inlett samarbete med en forskargrupp. Det är emellertid helt klart att forskningen på detta område måste få en helt annan bredd och helt andra finansiella garantier än som är fallet. Den statliga institutionen bör ges i uppdrag att initiera och stödja forsknings- och utvecklingsprojekt som syftar till att anpassa datasystem inom arbetslivet efter de anställdas krav på medbe 1976/77: 980 stämmande såväl i fråga om arbetet och dess innehåll som i vad gäller en bättre arbetsmiljö. Staten bör som arbetsgivare gå i spetsen när det gäller att möta löntagarorganisationernas krav på medbestämmande över datasystem som påverkar de anställdas arbetssituation. En positiv inställning från statens sida bör på grund av den statliga sektorns omfattning kunna bli mönsterbildande också för det privata näringslivet. Vi föreslår därför att det inom regeringens kansli i samarbete med de statsanställdas organisationer utarbetas riktlinjer för hur staten som arbetsgivare skall möta personalorganisationernas krav på medbestämmande inom dataområdet. Enligt vår uppfattning bör bl. a. följande principer vara vägledande: Datasystem skall utformas så att de tillgodoser både personalens och ledningens krav. Datasystemsutvecklingen skall bidra till större möjlighet till självförverkligande hos de anställda, ökad rationalitet och effektivitet i organisationen. Datasystem skall utformas så att de underlättar arbetet på varje nivå i organisationen. Datasystem för individuell prestationsmätning eller otillbörlig kontroll av de anställda skall ej få användas. Inga andra uppgifter får registreras i personalregister än sådana som arbetsgivaren ålagts i lag eller annan författning eller sådana uppgifter som godkänts av den lokala arbetstagarorganisationen. Den lokala arbetstagarorganisationen avgör hur uppgifterna skall insamlas och vilka bearbetningar som skall få göras. Den lokala arbetstagarorganisationen skall också ha rätt att fortlöpande erhålla sammanställningar av de uppgifter som finns insamlade. De anställdas organisationer centralt och lokalt skall ha möjlighet att på ett tidigt stadium påverka inriktningen i de avseenden som datasystemen berör de anställdas arbetssituation. Personalen skall genom sina centrala och lokala organisationer informeras och utbildas om hur datasystem kan fungera så att krav kan ställas på existerande och nya system. Personalens representanter får på arbetstid möjlighet att gemensamt diskutera och utarbeta ställningstaganden beträffande olika datorsystem, rutiner m. m. Personal som utnyttjar eller styrs av visst datasystem skall ha goda möjligheter att löpande påverka och ta initiativ till förändringar och förbättringar i de olika datasystemen. 1976/77: 980 Sprid tillgången till datorerna Datorerna kan väntas bli en viktig maktfaktor i framtidens samhälle. De används för att lagra, tillhandahålla och överfora information, och detta är en viktig grund till makt i samhället. Om människorna upplever datorerna som mystiska och hotfulla maskiner så minskar deras möjlighet till inflytande över datorerna. Om människorna däremot får kunskap om och tillgång till datorsystem så ökar deras möjlighet till inflytande. Det finns en uppenbar risk för nya klasskillnader i framtidens samhälle mellan dem som kan använda datorerna och dem som inte kan det. Dessa risker kan bl. a. motverkas genom o att utforma datorsystemen så att de så långt möjligt kan användas utan komplex expertkunskap, 0 att ge människor som i sitt arbete berörs av datorer tillgång till utbildning om hur dessa datorer fungerar, även utöver de minimikunskaper som de behöver för att kunna utföra sina egna arbetsuppgifter. Det är därför viktigt att alla skolelever får en grundläggande utbildning om datorerna. Denna undervisning bör inte i första hand vara inriktad på kunskaper i programmering och andra tekniska detaljer om datorns funktion utan bör vara inriktad på vilka möjligheter som finns och vilka krav man kan ställa vid utnyttjande av datorer. Sannolikt blir det viktigaste organet för kontakt mellan människor och datorer dataterminaler, försedda med skrivmaskinsliknande tangentbord. Skall tillgången till datorer spridas är det då viktigt att alla människor får en grundläggande kunskap om hur man kan hantera en sådan terminal. Alla barn i bör därför ges en grundkurs 1 maskinskrivning, vilken om möjligt bör innefatta viss utbildning vid en datorterminal. Datorerna samt allmänhetens och tillgång till information kommer alltmer av den samhälleliga informationen att lagras i datorer. Denna datorlagring kan innebära både bättre och sämre möjligheter för allmänheten att få tillgång till samhällelig information. Övergången till datateknik kan göra information svårtillgänglig för allmänheten genom att det krävs speciell teknisk utrustning och kostar mera pengar att ta fram information och genom att information i datorer ofta är kodad i svårbegriplig form. Datorer kan å andra sidan utnyttjas för att göra information lättillgängligare, om man i de offentliga datasystemen utvecklar datorns möjlighet att på användarens uppdrag söka efter information i olika databaser. Såsom den socialdemokratiska regeringen framhöll i direktiven 1976/77: 980 till kommittén för översyn av lagstiftningen om personorienterad ADBinformation (datalagskommittén) kan den återkommande diskussionen kring integritetsfrågan lätt undanskymma det förhållandet att datortekniken, rätt utnyttjad, positivt kan främja den allmänna upplysningens och den informerande debattens sak. Det ligger väl i linje med de motiv som bär upp offentlighetsprincipen att söka ta i anspråk den nya teknikens resurser för att om möjligt göra den information som finns samlad hos samhällsorganen mera tillgänglig för allmänheten.