mot · G002620 · 1977-01-25 00:00:00 — av m. fl. om begränsad rätt vid inkomsttaxeringen till avdrag för skuldräntor I bilaga 2 till budgetförslaget redovisas riksräkenskapsverkets inkomstberäkningar med bl. a. uppgifter om taxeringsutfallet för verksamhetsåren 1970-1975. Det framgår därav att som gruppen fysiska personer fått ständigt ökade inkomster av tjänst och i någon mindre mån ökningar av inkomst av rörelse och av kapital, så har avdrag för underskott i förvärvskälla ständigt stigit. Intressanta jämförelser är t. ex. följande: ökning av ink. av tjänst +20 96 ökning av underskott i förvärvskälla + 34,2 96 ökning av ink. av tjänst + 17,8 96 ökning av ink. av annan fastighet + 27,6 96 ökning av ink. av rörelse + 14,3 96 men ökning av underskott i förvärvskälla+ 25,6 96 I kronor räknat är skillnaden mellan underskottsavdragen 4 504 milj. kr. Ser man på fördelningen mellan underskottsavdragen enligt taxering visar det sig att 5 842 milj. kr. härrör från annan fastighet än jordbruksfastighet, 1 169 milj. kr. från underskott å kapital (t. ex. avbetalningsränta för båt och bil) och endast 349 milj. kr. är underskott å övrigt. har underskottsavdragens storlek i förhållande till den sammanräknade nettoinkomsten sexdubblats räknat på hela befolkningen. I och för sig kan naturligtvis en skuldsättning för villa- eller fastighetsköp behöva lindras speciellt för lägre inkomsttagare, vars nettoinkomst inte medger ett större regelbundet sparande till köpen. Men fördelningen av underskottsavdragen på de olika inkomstgrupperna visar att avdragen mest utnyttjas av högre inkomsttagare. Följande tabell visar hur stor andel av inkomsttagare i olika inkomstgrupper som har underskottsavdrag och med vilka belopp, räknat i medelvärde: Procentandel med Medelvärde underskottsavdrag å avdraget ca 20 000-30 000 40 000-50 000 60 000-80 000 100 000-500 000 ca , ca . Ju högre inkomst, desto flera har stor skuldsättning med avdrag som t. ex. överstiger schablonintäkterna på fastighet. Endast en liten del av avdragen härrör från hyresfastigheter. Av de ca 50 000 fysiska personer som har inkomster . och ränteavdrag (av denna inkomstgrupp) är det ca 45 000 som har underskottsavdrag i förvärvskällan annan fastighet än jordbruksfastighet, och medelvärdet i underskottsavdrag är lika med eller överstiger ränteavdraget. speciellt i den numerärt lilla grupp med inkomster över 1/2 milj. kr. är underskottsavdragen höga. Ränte- och underskottsavdrag i förvärvskällan kapital visar samma trend -ju större inkomst och konsumtionsutrymme, ju större underskott på grund av t. ex. skuldräntor vid betalning av båtar, bilar osv., som ger rätt till avdrag med följd att skattebetalningen minskar. Även trenden tidsmässigt beträffande avdragens utveckling är anmäkrningsvärd. Underskotten i förvärvskälla har sjudubblats räknat som procent av sammanräknad inkomst till 1974. Underskottsavdragen har också ökat i antal och trenden visar på en enormt ökad skuldsättning . Utvecklingen visar, att antalet underskottsavdrag . stagnerar, medan underskottsavdrag mellan 2 000^). ökat och underskottsavdrag . har i antal ökat till 17 000 . Svenska folket, speciellt den del av befolkningen som har höga inkomster, kan ytligt sett synas vara på väg mot ekonomisk undergång. Det är dock för alla tydligt att - sett som ett genomsnitt - såväl konsumtionsutgifterna som realkapitalet ökar, antingen det gäller vanliga hushållskapitalvaror, konst, smycken eller påkostade bostadshus. Då schablonintäkternas ökning på fastighet har varit betydligt långsammare än underskottsavdragen, följer att även ränteavdragen har ökat något långsammare än underskottsavdragen. Sannolikt har summan ränteavdrag något mer än fördubblats års taxering. Penningvärdets ändring kan långt ifrån förklara hela denna ökning. Sammanlagt uppskattas skattebortfallet på grund av underskottsavdrag i alla förvärvskällor till . När man därför i budgetförslaget (prop. 100, bilaga 2 s. 18) försöker förklara den budgeterade kraftiga ökningen av ränteavdragen och underskottsavdragen med den höjda räntenivån är detta säkert endast en del av förklaringen. Trenden , som just inte präglades av kraftiga räntehöjningar, har visat höjningar av underskottsavdragen , ja t. o. m. med 34 96, och trenden har icke varit sjunkande . Utvecklingen kan bättre tolkas som en ökad tendens till skuldsättning, speciellt hos högre inkomsttagare, tydligen i syfte att göra vinster genom lägre progressivitet vid beskattningen. är i ett ekonomiskt läge, där statsmakterna har svårigheter att finna finansieringsmöjligheter för en ökad offentlig konsumtion, som är nödvändig i ett allmänt svårt sysselsättningsläge, där personal- och resursbristen inom den offentliga sektorn ändock framstår tydligt. Av kreditpolitiska skäl bör vidare de privata konsumtionskrediterna minskas, vilket nu främst sker genom lånerestriktioner, som dock vanligtvis hårdast drabbar lägre inkomsttagare, som inte är kända affärskunder i bankerna och hos foretag. Många skäl - både rättvisa i skattepolitiken samt kredit- och budgetpolitiska strävanden - talar för att möjligheterna att göra avdrag för underskott i förvärvskälla för fysiska personer måste begränsas något. Av ovanstående redogörelse torde framgå, att skulderna för fastighetsköp, bil- och båtförvärv m. m. är såväl till antal som belopp mycket större i högre inkomstskikt, dvs. hos personer och familjer som har störst utrymme för levnadskostnader. Statens inkomster skulle förbättras och trenden till ökad skuldsättning bromsas om man kunde begränsa underskottsavdragen för högre inkomsttagare t. ex. med inkomst till en sådan procentandel av inkomsten, som i varje inkomstläge garanterade avdrag för rimliga kostnader för skuldsättning för familjebostad eller fritidshus samt bil eller båt och enklare fortskaffningsmedel. Utan tillgång till ekonomisk eller skatteteknisk expertis är det omöjligt att exakt ange en skala med procentbelopp för avdrag i skilda inkomstlägen . som kan vara rimlig. Sådana utredningsmöjligheter torde finnas hos skatteutredningen, som med förtur bör få utreda detta förslag. Med hänvisning till vad som anförts i motionen föreslås att hos regeringen anhåller om skyndsam utredning och förslag till en begränsning av underskottsavdragen, utformad som en viss procentandel av bruttoinkomsten vid beskattning beträffande annan fastighet, kapital och övriga förvärvskällor hos fysiska personer med bruttoinkomster .