mot · G0021094 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 1094 av herrar och i om sjukpenning till vuxenstuderande Lagen om ledighet för studier och förbättrat studiestöd har numera ökat möjligheterna för vuxna som varit ute i arbetslivet att förkovra sina kunskaper genom vuxenstudier. Utbildningsbidraget för dem som är arbetslösa eller riskerar arbetslöshet är ett exempel på förbättrat ekonomiskt stöd vid vuxenstudier. Det särskilda vuxenstudiestödet är ett annat, om än otillräckligt för att tillgodose alla som vill bedriva vuxenstudier. har en stor grupp vuxna prövat den möjligheten. Från alla håll har man också betonat betydelsen av vuxenutbildningen. Därför är det beklagligt att vissa bestämmelser motverkar möjligheterna för vuxna att bedriva sina studier. Ett sådant förhållande gäller frågan om placering i sjukpenningklass, som baseras på den sjukpenninggrundande inkomsten. Lagen om allmän försäkring 3 kap. 5 ii reglerar dessa förhållanden, och utfallet av bestämmelserna varierar ganska starkt. 1 det fall utbildningsbidrag enligt arbetsmarknadskungörelsen (1966:368) utgår, sänks fastställd sjukpenninggrundande inkomst (sjukpenningklass) inte i något fall. Detsamma gäller om utbildningen kommit till stånd genom förmedling av arbetsmarknadsmyndighet. Detta gäller oberoende av hur studierna finansieras. I övrigt gäller enligt uppgift följande för studerande som är placerade i sjukpenningklass för studiernas början: Vid tjänstledighet för studier inom eget yrkesområde med eller utan ersättning från arbetsgivaren bibehålls klassplaceringen under tid som erfordras för studierna. För försäkrad som utan att ha erhållit tjänstledighet slutar sitt arbete för att bedriva studier med inriktning på det egna yrkesområdet bibehålls klassplacering under högst . Övriga försäkrade skall vid studier som beräknas pågå än försäkras endast för sjukvårdsförmåner eller i förekommande fall placeras i sjukpenningklass nr 1. När det särskilda vuxenstudiestödet nu medfört att många vuxna t. ex. studerat grundskoiekurs på heltid, har de mötts av beskedet, att de inte fick behålla sin sjukpenningklass under studierna. Det har medfört att många avbrutit sina studier. Grundskolestudierna pågår ju normalt mer än och ofta 3-4 terminer. Det mest negativa för dessa personer är att de efter studierna i många fall inte är sjukpenningplacerade alls, eller att de har en mycket låg placering. Blir de sjuka efter studierna innan de 1* 1976177. får anställning, uteblir sjukpenningen eller också blir den låg. Detsamma gäller under ferier, då vuxenstudiestöd inte utgår. De nuvarande förhållandena motverkar en uttalad allmän politisk vilja att vuxna skall bli i tillfälle att komplettera sin bristfälliga grundutbildning genom grundskole- och gymnasiestudier. Det är därför av stor vikt att ändring av 3 kap. 5 § sista stycket lagen om allmän försäkring vidtas så att sänkning av sjukpenningklass ej sker under tid då försäkrad undergår utbildning och uppbär särskilt vuxenstudiestöd enligt studiestödslagen. Samma regler bör gälla för alla vuxna. Lämpligen bör den regeln gälla att ingen reducering av sjukpenningklass sker så länge särskilt vuxenstudiestöd utgår. Rent allmänt borde samma regler, oberoende av finansieringsformen, gälla alla former av studier för vuxna som fyllt och varit ute i arbetslivet , vare sig det gäller yrkesinriktade eller teoretiska studier. Men ett sådant generellt genomförande fordrar troligen en utredning innan det kan ske. För att inte tanken med vuxenutbildning enligt reglerna för det särskilda vuxenstudiestödet skall förfuskas, anser vi med hänvisning till det anförda att hos regeringen uttalar sig för en sådan ändring av lagen om allmän försäkring 3 kap. 5 5 att inte den sjukpenninggrundande inkomsten sänks så länge särskilt vuxenstudiestöd utgår.