ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G0021498 · 1977-03-25 00:00:00 — med anledning av propositionen 1976/77:108 om alkoholpolitiken 1 propositionen 1976/77:108 föreslås en rad åtgärder av skilda slag för att undanröja orsakerna till alkoholmissbruk och motverka ett bruk av alkohol som leder till skador. Vidare sägs i propositionen att åtgärder föreslås vidtas för en begränsning av, den totala alkoholkonsumtionen och att de nu framlagda förslagen utgör ett samlat alkoholpoiitiskt program. För att dessa syften skall kunna nås krävs dock inte enbart en ny alkoholpolitik utan även en ny socialpolitik, vilka måste bygga mer på förtroende än på förmynderi, mer på samråd än på förbud, mer på information än på restriktioner. Till viss del tillgodoses dessa krav genom de nu framlagda förslagen i propositionen, men viktiga delar saknas. Man tar t. ex. inte upp och söker klarlägga de bakomliggande orsakerna till alkoholmissbruk, speciellt hos ungdom. Än mindre föreslås hur dessa orsaker skall undanröjas. Inte heller berör man hur de som redan drabbats av alkoholism skall nås och få den hjälp och vård de behöver för att kunna rehabiliteras. Inte heller behandlar propositionen hur den nu rådande intoleransen mot alkoholmissbrukare skall angripas. Denna intolerans är ytterst allvarlig då den ofta leder till att vårdbehövande missbrukare avstår från att söka hjälp och i stället försöker dölja sitt missbruk. Detta är några exempel på viktiga grundläggande problemområden inom vilka åtgärder måste vidtas, om propositionens syften skall kunna nås. F. n. behandlas dock dessa områden av socialutredningen, vilken beräknas framlägga sitt slutbetänkande . Proposition med anledning av ifrågavarande utredningsbetänkande beträffande en s. k. socialtjänstlag bör därför kunna väntas föreligga . Skall alkoholpolitiken få den effekt som avses i propositionen 1976/77:108 borde behandlingen av den sistnämnda propositionen samordnas med behandlingen av propositionen om socialtjänstlag. Emellertid kan en sådan tidsutdräkt knappast accepteras av bl. a. beskattningspolitiska skäl - budgetdepartementet finns representerat bland förslagsställarna i proposition 108 - och med hänsyn till de föreslagna åtgärderna på utbildningssidan. Jag anser emellertid att propositionen inte kan betraktas som annat än interimistisk, eftersom den långt ifrån kan göra anspråk på att syfta till en integrerad alkoholpolitik. Följaktligen bör en ny alkoholpolitisk proposition föreläggas i samband med propositionen om socialtjänstlag. Först då finns förutsättningar att föreslå ett samlat alkoholpoiitiskt program. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen hemställer om att en ny alkoholpolitisk proposition läggs fram tillsammans med den till nästa vårsession vid förväntade propositionen om socialtjänstlag.
mot · G0021501 · 1977-03-25 00:00:00 — av i Nennesholm m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:108 om alkoholpolitiken I propositionen 1976/77:108 presenteras ett samlat alkoholpolitiskt program, vars syfte är att söka undanröja orsakerna till alkoholmissbruk och motverka ett bruk av alkohol som leder till skador. Eftersom alkoholmissbruket är det största sociala problemet i vårt samhälle, är det nödvändigt att kraftåtgärder vidtas på en rad områden, om man skall kunna begränsa problemen. Det är också viktigt att åtgärderna är samordnade och att insatta resurser utnyttjas effektivt. Vi vill i detta sammanhang understryka det angelägna i att ett klart mål uppställs för en flerårig insats syftande till att nedbringa alkoholkonsumtionen för att komma till rätta med alkoholmissbruket. Detta är angeläget, enär alkoholkonsumtionen är i ständigt stigande och uppgick till 63,6 milj. liter, vilket är den högsta alkoholkonsumtionen . Det är en skrämmande situation som får allvarliga följder med allt fler alkoholskadade yngre människor . Ett viktigt led i arbetet på att nedbringa alkoholkonsumtionen är att antalet alkoholfria miljöer är så många som möjligt. Mot denna bakgrund kan vi inte godta propositionens förslag om att tillåta servering av alkoholdrycker i teater- och konsertlokaler. Eftersom alkoholförtäring inte har något gemensamt med kulturaktiviteter, kan vi inte finna några skäl för att utvidga alkoholmönstret till dessa nya områden. Ett annat område där vi anser att alkoholservering inte bör förekomma är på idrottsplatser och i nöjeslokaler som inte är restauranger. Det ligger i sakens natur att idrott och alkoholförtäring inte har med varandra att göra. När det gäller olika nöjeslokaler där frekvensen ungdom ofta är hög, får alkoholkonsumtion ofta effekter av från ordnings- och trivselsynpunkt oacceptabelt slag. Möjligheten att om särskilda skäl föreligger bevilja tillstånd till servering av alkoholdrycker på nöjes- och idrottsplatser bör därför slopas. I propositionen föreslås att nu gällande regler för etablering av systembutiker ändras. Syftet med ändringen är att underlätta etablering av nya systembutiker på orter där sådana saknas. Nuvarande regler för etablering av systembutiker har enligt vår mening fungerat tillfredsställande. Vi anser inte att några bärande skäl framförts för en förändring av gällande regler, varför dessa bör bibehållas i oförändrat skick. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar 1. att målsättningen för samhällets alkoholpolitik skall vara att begränsa den totala, alltför höga alkoholkonsumtionen och att komma till rätta med alkoholmissbruket, 2. att avslå förslaget om tillstånd för teatrar och konsertlokaler att servera alkohol, 3. att servering av alkoholdrycker på nöjes- eller idrottsplatser helt förbjuds, 4. att nu gällande regler för etablering av systembutiker bibehålls. () i Nennesholm () () () ()
mot · G0021506 · 1977-03-25 00:00:00 — av i m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:99 om stöd till vissa tidningar och tidskrifter, m. m. I propositionen 1976/77:1506 föreslås statligt stöd till bl. a. tidskrifter som är organ för religiösa, nykterhetsfrämjande, politiska, miljövårdande, idrottsliga och försvarsfrämjande organisationer. Denna avgränsning utesluter att sparfrämjande tidskrifter omfattas av det föreslagna stödet. Med hänsyn till det personliga sparandets betydelse för den enskilde och samhället har sparfrämjande tidskrifter en betydelsefull uppgift att fylla. De vill sprida förståelse för ekonomiska sammanhang och stimulera till en vettig hushållning med enskildas och samhällets resurser. Det är därför angeläget att även sådana tidskrifter kan komma i åtnjutande av det statliga stödet. Tidskriften , som delas ut bland barn på låg- och mellanstadier, är ett exempel på denna typ av tidskrift. Tidskriften distribueras till skolorna och delas kostnadsfritt ut i klasserna, där den bl. a. används i undervisningen. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att det statliga stödet till organisationstidskrifter skall utgå jämväl till tidskrifter som är organ för sparfrämjande organisationer och som riktar sig till barn och ungdom samt att den speciella distributionsformen, utdelning i skolorna, jämställs med distribution som utgivarkorsband. . () i . () ()
mot · G0021507 · 1977-03-25 00:00:00 — med anledning av propositionen 1976/77:99 om stöd till vissa tidningar och tidskrifter, m. m. I propositionen 1976/77:99 föreslås att ett statligt stöd till olika organisationstidskrifter införs. Detta föreslås utgå med dels ett fast belopp på . per tidskrift, dels differentierade belopp i förhållande till tidskrifternas årsexemplar. Förslaget om stöd till vissa tidningar och tidskrifter har förberetts i en särskild utredning och därefter varit föremål för ett omfattande remissförfarande. a. att de analyser som gjorts visar att de totala kostnaderna - dvs. löner, administration, tryckning, papper och distribution - per exemplar är avsevärt högre för tidni ngar med små upplagor i förhållande till dem med stora upplagor. Kostnaderna per exemplar för de minsta tidningarna är ca , medan kostnaderna förde största (med mer än 3 miljoner exemplar i årsupplaga) ligger på genomsnittligt . Det är alltså vissa baskostnader som måste täckas oavsett upplagans storlek. En rad remissinstanser, bl. , och flera av de politiska partierna, förordar ett högre stöd åt de mindre tidskrifterna. En del av dessa organisationer nämner en bestämd summa och föreslår att det fasta beloppet borde vara . Även föredragande statsrådet anser att det fasta tidskriftsstödet i förhållande till utredningens förslag bör höjas från . På grund av de kostnader som har redovisats av utredningen och det stora antalet remissyttranden i vilka föreslagits ett högre fast bidrag för de mindre tidskrifterna vill vi emellertid föreslå att det fasta bidraget för dessa fastställs till . För tidskrifter med större årsupplagor utgör däremot det fasta bidraget så liten del i förhållande till det samlade stödet att det saknar betydelse. En omfördelning av bidragen bör därför kunna ske inom angiven anslagsram. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller att möjligheterna att omfördela det totala bidraget prövas, så att det fasta bidraget till mindre organisationstidskrifter kan höjas till . () ()
mot · G0021508 · 1977-03-25 00:00:00 — av i Skärstad med anledning av propositionen 1976/77:99 om stöd till vissa tidningar och tidskrifter, m. m. har föreslagit att stödet till organisationstidskrifter i princip skall ges åt sådana tidskrifter som i egenskap av periodiska medlemsblad eller organ för sammanslutningar med vissa angivna, ideella inriktningar är undantagna från mervärdeskatt. Föredragande departementschefen har anslutit sig till förslaget och anser att den angivna avgränsningen utan större problem bör kunna genomföras i praktiken. Han uttalar också (s. 44): De fåtaliga tidskrifter som trots att de väl svarar mot de presspolitiska kraven inte kommer att omfattas av tidskriftsstödet kommer i flertalet fall att kunna bli berättigade till kulturtidskriftsstöd. Medan tidskriftsutredningen med ordet sammanslutning synes avse förening, stiftelse eller dylikt (s. 24), har detta ord i mervärdeskattelagen 8 § 6) givits en betydligt snävare innebörd inom den praktiska tillämpningen av denna lag. Senast har vid prövning av en förhandsbeskedsansökan från en sammanslutning med klart religiöst ändamål förklarat dess organ icke undantaget från mervärdeskatt, därför att utgivaren, en stiftelse, inte kunde anses utgöra sammanslutning i mervärdeskattelagens mening. Sammanslutningen har tidigare förgäves ansökt om kulturtidskriftsstöd. Nämndens bedömning i detta fall lär vara ett utslag av en tillämpad praxis att ej räkna stiftelser som sammanslutningar i mervärdeskattehänseende, trots ett departementschefsuttalande i saken (prop. 1960:163): Inte heller bör begreppet sammanslutning tolkas alltför snävt. Man synes i främsta rummet böra se till den faktiska intressegemenskap Det må nämnas att den i förhandsbeskedsärendet aktuella stiftelsen, som har tilldelats kontrollpostgirokonto (90-konto) av , åtnjuter skattefrihet för gåvor enligt 38 S lagen om arvs- och gåvoskatt. 1 denna lag anges emellertid uttryckligen stiftelser med huvudsakligt syfte att främja religiösa ändamål jämte sammanslutning som huvudsakligen fullföljer ovan angivet ändamål. Det vore olyckligt om den i mervärdeskattesammanhang inskränkande avgränsningen av begreppet sammanslutning skulle överföras till tidskriftsstödet och avskära publikationer som svarar mot de presspolitiska kraven från berättigat och välbehövligt stöd. förslag om anknytning i princip till mervärdeskattelagens definitioner samt utredningens egna ord om förening, stiftelse eller dylikt synes öppna vägen för en generösare tolkning av begreppet sammanslutning, än den beskattningsmyndigheterna synes ha bundit sig för. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar att tidskriftsstöd kan utgå till periodisk publikation som väsentligen framstår som organ för stiftelse med huvudsakligt syfte att verka för sådant ändamål som sägs i 8 i; 6) lagen om mervärdeskatt. (cj i Skärstad
mot · G0021510 · 1977-03-25 00:00:00 — av herrar och i med anledning av propositionen 1976/77:107 om hushållning med energi i byggnader m. m. En särskild grupp fastigheter som varit föremål för diskussioner beträffande möjligheten att erhålla stöd för energibesparande åtgärder är den som mer eller mindre uppenbart tillkommit genom s. k. fuskbyggen. Enligt uppgifter har sådana fastigheter enligt nu gällande bestämmelser inte kunnat komma i fråga för lån eller bidrag. Självfallet kan olika synpunkter läggas på hur ansvaret för sådana byggen skall utkrävas. En sådan diskussion får emellertid inte leda till att nödvändiga åtgärder i energisparande syfte hindras, t. ex. genom att lån vägras. Ett uttalande härom från sida är därför värdefullt. Med hänvisning till det anförda hemställs att vid behandlingen av propositionen 1976/77:107 beslutar undersöka möjligheterna för energisparlånet att även omfatta ovannämnda fastigheter.
mot · G0021511 · 1977-03-25 00:00:00 — av herrar i och med anledning av propositionen 1976/77:107 om hushållning med energi i byggnader m. m. I propositionen 1976/77:107 framläggs angelägna förslag om förbättrad hushållning med energi i byggnader. Ökat stöd i form av bidrag och lån skall ges den som vidtar energibesparande åtgärder. 1 anslutning till de föreslagna stödåtgärderna görs vissa uttalanden om vilka åtgärder som bör vara stödberättigade. a. framhålls det angelägna i att fortlöpande pröva vilka åtgärder som bör stödjas med hänsyn till ny teknik m. m. Med hänsyn tillden betydelse för energisparandet som ny teknik redan har och kan väntas få är det angeläget att ytterligare klarlägga tänkbara bidragsberättigade åtgärder. Vi tänker närmast på åtgärder för att tillvarata ytjordvärme och solenergi. Installering av värmepump är en annan åtgärd som det är angeläget att stödja. Självfallet varken kan eller bör en fullständig kartläggning av tänkbara stödkriterier redovisas. Det är dock angeläget att till ledning för bl. a. arbete så tydligt som möjligt anger riktlinjer för val som kan godtas som bidrags-eller låneberättigadeåtgärder. Överhuvud taget bör uttalas vikten av att alla åtgärder, även mindre konventionella, liksom nya lösningar blir berättigade till stöd under förutsättning att den sökande kan visa att energi kan sparas. Med stöd av vad som anförts hemställs att beslutar uttala att regeringen vid tillämpning av beslut föranlett av propositionen 1976/77:107 fortlöpande anpassar stöd kriterierna i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()
mot · G0021518 · 1977-03-25 00:00:00 — med anledning av propositionen 1976/77:108 om alkoholpolitiken Efter ett långt utredande har i propositionen 1976/77:108 för lagts fram ett samlat alkoholpolitiskt program. I propositionen föreslås en rad åtgärder i syfte att begränsa den totala alkoholkonsumtionen. Samhällets insatser mot missbruk av alkohol föreslås bli samordnade med insatser mot missbruk av narkotika och andra liknande medel. Tyngdpunkten i förslaget läggs på insatser för ungdomen. Missbruk av alkohol är vårt lands största sociala problem. Det är därför angeläget att alla tänkbara åtgärder vidtas för att förbättra rådande förhållanden. Målsättningen måste vara att skapa ett alkoholskadefritt samhälle. De förslag som framförs i propositionen kan också i stora delar accepteras. På några punkter finns det dock anledning till ändringar som skulle betyda förbättringar för den framtida alkoholpolitiken. Sålunda bör den föreslagna ges en mer fristående ställning så att den kan utöva ett avgörande inflytande på de frågor som den skall handha. När det gäller försäljningen av alkohol bör inte systembolaget åläggas att etablera butiker på orter som bedöms inte vara företagsekonomiskt motiverade. Att utsträcka utskänkning av alkohol i teatrar och konserthus kan inte ligga i samhällets intresse när man försöker begränsa bruket av alkohol. De bestämmelser som gäller för nöjes- och idrottsevenemang bör tillämpas även på musikens och teaterns område. När det slutligen gäller beskattningen av alkoholhaltiga drycker bör den anpassas så att totalkonsumtionen stegvis pressas tillbaka. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att beslutar uttala att bör ha ett avgörande inflytande på de frågor som den skall handlägga, 2. att beträffande etablering av systembutiker godkänner vad som anförts i motionen, 3. att avslår förslaget att utskänkning av alkoholhaltiga drycker skall tillåtas vid konserter och teaterföreställningar.
mot · G0021522 · 1977-03-28 00:00:00 — Motion 1976/77: 1522 med anledning av propositionen 1976/77:74 om inriktningen av säkerhetspolitiken och totalförsvarets fortsatta utveckling Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1976/77:1521 yrkar vi 1. att hos regeringen begär tillsättande av en säkerhetspolitisk utredning - ej underordnad försvarsdepartementet - med förändrad studiemetodik och planeringsunderlag enligt vad som anförs i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att kommande utredningar om säkerhetspolitiken sänds på remiss till myndigheter och organisationer, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att större delen av underlaget (angreppsfall m. avhemligas i avsikt att få en öppnare och mer initierad försvarsdebatt. MAJ () ()
mot · G0021525 · 1977-03-28 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:95 om vissa industri- och sysselsättningsstimulerande åtgärder Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1976/77:1524 av m. fl. om vissa industri- och sysselsättningsstimulerande åtgärder hemställs 1. att med anledning av propositionen 1976/77:95 bilaga 2 p. 1 uttalar att de riktlinjer för tillfälligt sysselsättningsbidrag till vissa företag som förordas i motionen bör gälla, 2. att hos regeringen begär att förslag skyndsamt läggs fram om samhällskontroll vid nedläggning av företag m. m., 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om riktlinjer för regionalpolitiken m. m. () () () HANS () i () () ()
mot · G0021527 · 1977-03-28 00:00:00 — 1976/77: 1527 J av herrar förste vice talmannen och med anledning av propositionen 1976/77:108 om alkoholpolitiken I propositionen 1976/77:108 framhålls på flera ställen det psykologiska tryck som själva alkoholbruket utövar, framfor allt på ungdomen, och att målet för alkoholpolitiken också är att pressa tillbaka den totala alkoholkonsumtionen i samhället. års nykterhetskommitté påvisade genom undersökningar att i de delar av vårt land där helnykterheten hade en stark förankring hade också missbruket mindre omfattning än i andra områden. Likaså visade dess undersökningar att ungdomar som växte upp i helnyktra hem och i alkoholfria miljöer löper mindre risk att hemfalla åt missbruk, även om de senare övergav den alkoholfria livsstilen. Det synes därför vara av stor vikt att befrämja och bevara alkoholfria miljöer och umgängesformer liksom att uppmuntra fritidsverksamhet med sådan syftning. I propositionen redovisas också ett förslag om stöd åt fritidsaktivitet i nykterhetsbefrämjande riktning. Det framhålls att särskilt frivilliga organisationer är lämpliga som huvudmän för sådan verksamhet. En försöksverksamhet föreslås som bör stå under överinseende och finansieras med anslag ur allmänna arvsfonden. Det bör i detta sammanhang erinras om att en verksamhet för befrämjande av alkoholfria miljöer bedrivs genom de student- och ungdomshem som genom stiftelser :nom uppehålls i , och . Hemmen bildar alkoholfria miljöer i den meningen att alkoholdrycker inte får införas eller förtäras på hemmen, men det ställs inga krav på helnykterhet på dem som bor där, och proportionerna helnyktra och icke helnyktra bland de boende har varierat. Det omvittnas emellertid att personer som känt sig befinna sig i farozonen har haft stor hjälp av den alkoholfria miljön och av det kamratskap som uppstår på ett sådant gemensamt hem. På grund av kostnadsstegringen och begränsningen av statliga lånemöjligheter för bostadsstiftelser av detta slag har emellertid, i synnerhet för hemmet i , Billegården, de ekonomiska svårigheterna blivit betydande. Det är inte uteslutet att samma situation kan uppstå också för de övriga hemmen. Billegården står, om icke de ekonomiska problemen på något sätt kan lösas, inför en snar nedläggning, vilket kraftigt beklagas av de där boende och de för stiftelsen ansvariga. För att möjliggöra upprätthållandet av student- och ungdomshem av ifrågavarande slag bör därför till förfogande ställas ett belopp 1976/77: 1527 ur vilket, efter prövning av , anslag bör kunna beviljas för drift- och kapitalkostnader. Vi föreslår att beloppet för nästa budgetår upptas till . Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att beslutar att till förfogande ställa ett anslag av . till ovan angivna ändamål. () HANS ()
mot · G0021531 · 1977-03-28 00:00:00 — med anledning av propositionen 1976/77:108 om alkoholpolitiken I propositionen 1976/77:108 angående alkoholpolitiken föreslås som en av flera åtgärder borttagande av spärrlistorna i systembutikerna. Som motiv anför föredraganden att det sedan fylleri som sådant avkriminaliserats fr. o. m. innevarande år endast skulle bli fråga om inköpsavstängning för dem som dömts för langning och olovligt innehav av rusdrycker eller för upprepat rattfylleri eller upprepad rattonykterhet. Vi anser emellertid att även med den inskränkning av den avstängda kretsen som avkriminaliseringen medför bör spärrlistorna finnas kvar. Det är olyckligt att öka lättillgängligheten av spritdrycker för dem som langar liksom förde motorfordonsförare som bevisligen inte har tillräckligt omdöme att alltid avstå från sådan alkoholförtäring som innebär att de är påverkade när de framför motorfordon. Såväl langning som onykterhet i trafiken är företeelser som var och en på sitt sätt utgör en stor fara och lätt medför djupt olyckliga konsekvenser. Avkriminaliseringen av fylleri har medfört påtagligt minskade möjligheter för samhällets vårdinstanser att hjälpa dem som skadats eller håller på att skadas av alkohol. Berusade som omhändertas vägrar numera inte sällan att uppge sin identitet. Någon form av åtgärder som innebär att behöriga myndigheter kan få uppgifter - trots avkriminaliseringen - om vilka människor som behöver hjälp med sina alkoholproblem vore värdefull. Sådana människor bör självfallet då också avstängas från spritinköp. De invändningar mot spärrlistorna, som går ut på att den förfördelade kan göra inköp i andra kommuner eftersom kontrollen i första hand omfattar den egna kommunens invånare, är inte bärkraftiga. Det finns möjligheter att utnyttja datatekniken för riksomfattande spärrlistor, vilket skulle medge ett enkelt och rationellt kontrollförfarande. Vi förutsätter naturligtvis att skärpta åtgärder mot langning och bättre kontroll av de yngre systemkundernas ålder vidtas , vilket måste anses nödvändigt om målsättningen att begränsa den totala alkoholkonsumtionen skall kunna uppfyllas. Vi vill då särskilt understryka vikten av att skydda barn och ungdomar från ett sådant alkoholbruk som vi genom bl. a. mellanölets mycket tråkiga härjningar i de yngre åldrarna vet leder till missbruk. Det torde ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig författningstext. Med stöd av det anförda hemställs att vid behandlingen av propositionen 1976/77:108 beslutar att metoden att med hjälp av spärrlistor i systembutikerna hindra inköp av alkoholhaltiga drycker skall tillämpas även fortsättningsvis. () ()