mot · G102477 · 1977-01-01 00:00:00 — av och om energipolitiken Motionen tar upp den akuta krissituationen som skapats genom den nuvarande regeringens åtgärder att försena och stoppa det energiprogram som riksdagsmajoriteten biföll 1975. En radikal nyorientering av svensk energipolitik är nödvändig. Viktigast är att snabbt frigöra från behovet av importerad olja. Enda realistiska alternativet är kärnkraften. beslut om 13 reaktorer bör fullföljas utan ytterligare dröjsmål. De oerhörda rikedomarna i den svenska alunskiffern bör utvinnas genom eller ett för detta ändamål särskilt bildat statligt bolag. Alla leden i kärnbränslecykeln bör utvecklas inom landet och som statliga företag. Utbyggnad av de ännu orörda älvarna avvisas. De multinationella oljebolagens dotterföretag i bör förstatligas. För vetenskapens och teknikens utveckling I den politiska ekonomin, i varje fall den som står på vetenskaplig grund, utgår man från den elementära sanningen att produktionen på varje utvecklingsstadium alltid har två sidor: produktivkrafterna och produktionsförhållandena. Människan är den viktigaste produktivkraften. Men arbetsproduktiviteten bestäms av den tekniska utrustningen. är också vetenskapen en produktivkraft. Den vetenskaplig-tekniska revolutionen, som inleddes på allvar med elektroniken, syntetkemin, cybernetiken (informations- och datatekniken), igångsättningen av det första industriella kärnkraftverket i , rymdforskningen som tog sin början med den första sovjetiska sputniken osv., har möjliggjort en oerhörd utveckling av arbetets produktivitet. Vi skall här inte gå in närmare på skillnaden mellan den vetenskapligtekniska revolutionens verkningar under socialismen, där den möjliggör en snabb höjning av levnadsstandarden för hela folket, kortare arbetstid, längre semester etc., och under kapitalistiska produktionsförhållanden, där de arbetsbesparande processerna i förening med den allmänna ekonomiska krisen har lett till en hög och i stor utsträckning kronisk arbetslöshet, som monopolkapitalets makt att bestämma priserna medfört en galopperande inflation. Kan framstegsvänliga människor i denna situation inrikta sin kamp mot produktivkraftemas utveckling? Talet om nolltillväxt och återgång till tidigare stadier av den industriella utvecklingen är lika reaktionärt - och lika fåfängt - som maskinkrossarnas desperata 1 1977/78. kampanjer mot spinn- och vävmaskiner i den industriella revolutionens början. Som kommunister är vi givetvis för den vetenskapliga och tekniska utvecklingen, som vi bekämpar det kapitalistiska system som fjättrar och snedvrider denna utveckling och skapar massarbetslöshet och misär. I finns alla förutsättningar, utom ett förnuftigt samhällssystem, för att hela folket skall ha full sysselsättning och leva i välstånd. är ett mycket rikt land, rikt på naturtillgångar, rikt på högt utvecklade produktiva krafter. En fläkt från medeltiden När arbetarklassen och hela det arbetande folket borde mobiliseras för en radikal politisk förändring, som skulle begränsa och slutligen likvidera monopolkapitalets makt och frigöra alla rikdomar och alla skapande krafter, har det här som i några andra kapitalistiska länder utvecklats en högröstad men förhoppningsvis kortlivad kampanj mot vetenskap och teknik. Denna fläkt från medeltiden beskrevs av civilingenjör di Crescenzo i nr 10 1975 av kommunistiska partis teoretiska månadstidskrift du Communisme. Vad han säger om kan också sägas om dagens : Vi befinner oss i en period av ekonomisk tillbakagång, präglad av en massa pessimistiska, utvecklingsfientliga idéer i släptåget på teorin om nolltillväxt och med tilltagande angrepp på vetenskapen. Dessa angrepp stannar inte vid ord utan åtföljs av tillbakagång för forskningen i fråga om anslag, målsättning och ett ifrågasättande av forskningens roll och forskarnas ställning. Energiförsörjningen grundvalen för modern ekonomi För utvecklingen av det moderna samhällets ekonomi är energiförsörjningen en av grundvalarna. Takten i vetenskapens och teknikens utveckling, produktionens intensifiering, höjningen av dess tekniska nivå, förbättringen av arbetsförhållandena och möjligheten att förbättra det arbetande folkets levnadsvillkor är i betydande grad beroende på tillståndet inom energiförsörjningen. En av de viktigaste förutsättningarna för den snabba industriella utvecklingen och arbetarklassens och tjänstemännens höjda levnadsstandard i var den rikliga tillgången på billig energi. Till inte ringa del var denna tillgång på billig energi en följd av den hänsynslösa rovdriften med de oljeproducerande ländernas enda exportvara. Efter tillkomsten av OPEC och med bibehållen makt för de multinationella bolagen att göra obegränsade profiter har oljepriset mångdubblats. Men därmed behöver inte den billiga energins epok vara slut. Det viktigaste målet för en realistisk svensk energipolitik måste vara att utan ytterligare dröjsmål kraftigt minska beroendet av importerad olja. Även om världens oljetillgångar skulle visa sig större än man räknat med, ligger den tidpunkt mycket nära då oljan blir en bristvara. Det kan dröja eller två, vilket är en skrämmande med tanke på att det krävs för att radikalt förändra ett högindustrialiserat samhälles program för energiförsörjning. Det är för övrigt en huvudlös politik att under ett par generationer elda upp en naturtillgång, som det tagit miljoner år att skapa. Den olja som finns kvar borde användas förden kemiska industrin och andra sådana ändamål där den är oundgänglig, inte för uppvärmning och elproduktion. 1 och med att oljan blir en bristvara, kommer priset givetvis att stiga. oljeförbrukning, som kostar 15 miljarder och är den tyngsta posten i den negativa handelsbalansen, kommer i nuvarande penningvärde att kosta minst det dubbla om kanske ett tiotal år. Om hela energisektorn (utom den kooperativa) överförs i samhällets ägo och frigörs från beroendet av de multinationella oljebolagen, en åtgärd som kommunisterna verkar för, kan kostnaderna väsentligt sänkas. Men oavsett detta måste en frigörelse från beroendet av importerad olja åstadkommas, och för detta krävs en planering, som inte under några omständigheter får uppskjutas. Fusionsenergin (vätekraften) Stora förhoppningar ställs till fusionskraften, en termonukleär syntes, dvs. en sammanslagning av väteatomer. Förbränning av väteisotopen deuterium och den tyngre väteisotopen tritium kommer att göra det möjligt att erhålla stora mängder elkraft med förhållandevis ringa radioaktivt avfall. På är det inte uteslutet med en förbränning av enbart deuterium, som det finns praktiskt taget outtömliga tillgångar av. Fysiker och andra specialister i många länder arbetar med att lösa den styrda termonukleära syntesens problem. Sovjetiska forskare intar på detta område en ledande ställning och samverkar mycket nära med forskare i och andra länder, även . I en utförlig rapport, Fusionsenergin och dess möjligheter, gjorde professor vid Tekniska högskolan en uppskattning av världens energitillgångar, årliga förbrukning och utsikterna till ett genombrott för fusionsforskningen. Professor är vårt lands främste forskare beträffande fusionsenergin. Inom fusionsforskningens problemkomplex har redan ett antal viktiga problem fått sin lösning, sade han. Bland de återstående problemen finns inte något, som i detta läge bedömes som olösligt. 1* 1977/78. Han slutade med att notera att ett viktigt svenskt bidrag till fusionsreaktorns principlösning kommer att skapa ett fördelaktigt utgångsläge för svensk industri och förbättrade möjligheter för denna att spela en roll i den fortsatta utvecklingen av fusionsreaktorer. Det är dock omöjligt att förutse, när genombrottet för fusionsforskningen kommer. Industriella fusionsreaktorer blir knappast en realitet förrän efter nästa sekelskifte. Någon annan ny energikälla av den storleksordning som krävs för högindustrialiserade samhällen finns inte i sikte. För vidkommande återstår då endast tre energikällor: kol, vattenkraft och kärnkraft. Att ersätta olja med kol för elproduktion och uppvärmning skulle från alla synpunkter vara en dålig lösning. Vattenkraften är i i stort sett utbyggd så långt det går utan att oersättliga naturvärden förstörs. Vi motsätter oss en utbyggnad av de ännu orörda älvarna. Motsvarande effekt kan säkerligen utvinnas genom en ytterligare utbyggnad av älvar som redan exploaterats och genom en modernisering av befintliga vattenkraftsanläggningar. Att det pågår ansträngningar i detta syfte betraktar vi som positivt. Det kan bli en betydande konstruktiv sysselsättning i områden som är hårt drabbade av arbetslöshet. Och det betyder ett bättre utnyttjande av den värdefulla naturtillgång som den svenska vattenkraften utgör. Men varken denna om- och utbyggnad av vattenkraften eller en utveckling av de s. k. alternativa energikällorna, dvs. sol och vind, kan kompensera mer än en mycket liten del av bortfallet av oljan för värme- och kraftproduktion. är dock ett land i norr med ett hårt klimat. Det går åt mycket lyse. Och det går åt exceptionellt mycket värme. Inte minst drar statensjärnvägar - med den utbredning som kommunikationsnätet måste ha i förhållande till den glesa befolkningen - en massa elektrisk energi. Fissionsenergin (kärnkraften) Oljeparentesen är i det närmaste slut. Vattenkraften är i stort sett utbyggd. Kolet är inget förnuftigt alternativ. Alltså återstår f. n. endast kärnkraften som betydelsfullt alternativ. Vi vill erinra om att samtliga partier i riksdag var eniga om det svenska kärnkraftsprogrammet så sent som vid den allmänna motionstidens utgång . Ingenting har inträffat som från vetenskaplig, teknisk eller ekonomisk synpunkt skulle motivera en annan ståndpunkt . Tvärtom ligger oljekrisen mycket närmare i tiden än man då räknade med. som gått har kärnkraftens expansion fortsatt i många länder, och utifrån de mycket positiva erfarenheter man haft, inte minst i ekonomiskt hänseende, kommer denna expansion att fortsätta. , som startade den forsta industriella kärnkraftsreaktom , har de längsta erfarenheterna av denna energikälla. Vid en presskonferens i , refererad i APN-bulletinen , tog den berömde fysikern , preses i vetenskapsakademi, särskilt upp kärnfysikens utveckling och förklarade att både hemma och utomlands bygger många kärnkraftverk. Vi har inte haft bråttom med byggandet av kärnkraftverk. Saken är den att vi har många andra energikällor och är helt oberoende av import. Men i landets europeiska del, dit bränsle måste transporteras över långa avstånd, är kärnkraftverk nödvändiga. Det är också där de företrädesvis byggs. En annan orsak till att inte haft bråttom att masstillverka kärnkraftverk är att man beslöt att noga kontrollera deras säkerhet. Först då forskarna var helt övertygade om deras absoluta oskadlighet började de byggas i stor skala. Särskild uppmärksamhet ägnas därvid åt materialvalet och precisionen i tillverkningen av apparaturen ... Allmänheten i väst har utan måtta skrämts med strålningsfaran, och det är inte bra, eftersom mänskligheten ändå måste utveckla kärnkraftsproduktionen. Några andra metoder att tillgodose de snabbt växande energibehoven kan inte skönjas inom överskådlig tid. För många länder, t. ex. och , som praktiskt taget saknar inhemska energikällor, är den industriella och ekonomiska utvecklingen intimt förknippad med kärnenergins utveckling. Många befinner sig i samma situation. Inte minst från transportsynpunkt är uranet utan jämförelse den mest ekonomiska energikällan. En bränslepatron (kuts) av uran väger , och dessa ger samma energimängd som kol. Uran-235 har med andra ord ett förbränningsvärde som är tre miljoner gånger större än kolets. Avfallsmängderna står i samma förhållande. 1 är väsentliga delar av energiproduktionen i samhällets ägo, och kommunernas. Som kommunister ställer vi det självklara kravet att hela energisektorn, utom den kooperativa, skall vara samhällsägd. Det går inte att rationellt hushålla med energi och det går inte att planmässigt bygga ut och styra produktionen av energi, så länge viktiga sektorer är kvar i de multinationella monopolens händer. De multinationella oljebolagen kommer högt på listan över 200 största företag. BP, och var i nämnd ordning de tre största utlandsägda företagen i med en sammanlagd redovisad omsättning av . kom på femte plats, Gulf på sjunde och på tjugotredje med en sammanlagd omsättning av . Det har tidigare visats att dessa multinationella bolag, till skillnad från kooperativa OK., i stort sett slipper undan skatt genom bokföringstekniska manipulationer med moderbolagen, som ligger utanför landets gränser. Det är också väl känt från koncentrationsutredningen och många andra ekonomiska utredningar att de multinationella företagens centrala styrelser är mäktiga styrningscentra med en makt som i väsentliga hänseenden ställer regering och riksdag åt sidan. När det gäller kärnkraften har unika förutsättningar. är ett av de fem eller sex länder i världen som inom sitt lands gränser kan utveckla hela kärnkraftscykeln, från uranbrytningen till avfallets slutliga deponering. Alla leden i denna viktiga industri ligger eller skulle kunna ligga inom den offentliga företagssektorn. Till skillnad från oljan kan uranet inte användas för annat än kraftproduktion. De svenska alunskiffrarna innehåller världens största kända uranfyndigheter. De brytvärda tillgångarna av alunskiffer - i Billingeområdet (), i , i och i hela östra fjällområdet från till - uppskattas till . Alla dessa fyndigheter kan kanske inte utnyttjas, även om de är brytvärda. Men en fortsatt prospektering kan med stor sannolikhet leda till upptäckten av andra alunskifferdepåer, som är så belägna att inga andra värden kommer i kläm vid en exploatering. Den svenska uranskiffern innehåller för övrigt kolföreningar, som bl. a. kan användas för oljeproduktion och produktion av metanol, som i vissa proportioner kan ersätta bensin. Här finns alltså förutsättningar att utvinna den olja som annars måste importeras för bl. a. den kemiska industrin. Uranskiffern innehåller också vanadin, molybden, nickel, kobolt och andra mycket värdefulla metaller. En betydande del av restprodukterna uppges av experterna kunna användas för produktion av konstgödsel. har vidare en högt utvecklad reaktorindustri och kompletterande industrier såsom turbintillverkning. Vi har en kärnfysisk forskning med lysande traditioner och ett stort antal kärnfysiker. Vi har tekniker och yrkeskunniga arbetare med hög kompetens och stora praktiska erfarenheter. Här finns slutligen av landets yta en berggrund av granit eller gnejs, som varit stabil sedan hundratals miljoner år och där det är möjligt att deponera det förglasade och inkapslade radioaktiva avfallet utan risker för omgivningen och utan att framtida generationer blir betungade med bevakningsuppdrag. Den alarmerande aktuella situationen Mot bakgrunden av vad vi här anfört och mot bakgrunden av den allvarliga ekonomiska situationen med en starkt stigande arbetslöshet är den nuva rande regeringens ryckiga och destruktiva energipolitik obegriplig för den svenska arbetarklassen och en mycket stor del av det arbetande folket i övrigt. Vi ansluter oss oreserverat till den kritik och de krav som LO och TCO framförde i en gemensam skrivelse till regeringen och som i sin helhet återgavs i nr 16 1977. Redan tidigare hade medlemsförbund inom både LO och TCO vid olika uppvaktningar och i uttalanden vänt sig mot de åtgärder som den nuvarande regeringen vidtagit i syfte att försena och stoppa det energiprogram som riksdagsmajoriteten beslutade . I brev till hade regeringen motiverat stoppet för reaktorbygget nr 3 i Forsmark med myten att skall ha handlingsfrihet på kärnkraftsområdet, när den skall besluta om den fortsatta energipolitiken. LO och TCO påpekade i sin gemensamma skrivelse att handlingsfriheten i själva verket minskar i och med att produktionsapparaten för utbyggnaden avrustas och värdefull yrkeskunskap går förlorad. Vidare framhöll man: uppstår sociala svårigheter för berörda anställda. Dessutom tillkommer merkostnader för skattebetalarna. LO och TCO reagerar mot det slöseri med gemensamma ekonomiska resurser som det innebär att projekterade och redan byggda anläggningar överges. Inte minst i rådande ekonomiska läge ter sig ett sådant agerande bland stora medlemsgrupper som mycket utmanande. För en realistisk energipolitik Vi skall av utrymmesskäl inte här upprepa den detaljredogörelse vi tidigare gjort (interpellation och interpellationsdebatten ) beträffande de kostnader och skador som den borgerliga regeringen har åstadkommit på energiområdet. Vi vill helt kort deklarera att kommunisterna ställer sig bakom kravet att de 13 beslutade reaktorerna byggs utan ytterligare dröjsmål. 1 en särskild motion har vi krävt att uranbrytning igångsätts i . Det avtal som Bolidenbolaget och undertecknade om samarbete på alunskifferområdet och det nybildade bolag som därigenom kom till stånd för forskning och brytning av alunskiffer vänder vi oss emot. De oerhörda rikedomar som alunskiffern innehåller skall inte exploateras av storfinansen. Vi tror att det bland arbetare och tjänstemän i finns ett starkt gehör för vårt krav att hela denna sektor förbehålls det statliga eller att ett särskilt statligt bolag bildas för detta ändamål. Mycket tyder på att alunskiffern kan bli grunden för det mest vinstgivande företag någonsin haft. Om man skall kunna reducera skattebördan på det arbetande folket räcker det inte med en omfördelning av skatterna, även om detta också är en mycket angelägen uppgift. Det krävs att storfinansen berövas sin ekonomiska makt och att profiterna från de storföretag som är i monopolens ägo går till statskassan och inte till ett litet skikt av improduktiva Ett statligt alunskifferbolag kan bli en guldgruva utan tidigare motstycke. Också från miljö- och arbetarskyddssynpunkt är det nödvändigt att verksamheten blir samhällsägd och ställd under demokratiska kontroll. Med hänsyn till de enorma tillgångarna av uran i och också i syfte att göra landet oberoende av utlandet i fråga om uranbränsle är det motiverat att här uppföra en anläggning för anrikning av uran. , som biträtt ickespridningsavtalet beträffande kärnvapen och vars kärnkraftsprojduktion står under det internationella atomenergiorganet 1 AEA:s kontroll, har rätt att exportera uran, reaktorer etc. till andra stater som undertecknat och ratificerat ickespridningsavtalet och upprättat avtal med . Svårigheterna att få det använda kärnbränslet upparbetat utomlands motiverar också en upparbetningsanläggning förlagd till . Enligt (SOU 1976:30) måste man räkna med att det tar från förstudierna av en upparbetningsanläggning fram till drift med full kapacitet. Detta betyder att en svensk anläggning kan stå klar . Under alla förhållanden måste också en anläggning för slutlig förvaring av det radioaktiva avfallet komma till stånd. Vidare krävs ett centrallager för använt kärnbränsle. Utveckling, inte avveckling, av Landets sysselsättningskris har i en närmast katastrofal omfattning. Av arbetskraften står där omkring en femtedel utanför den normala arbetsmarknaden. Situationen kommer att förvärras ytterligare genom att länets stora statliga basindustrier - , järnverket i , träindustrierna - har praktiskt taget stopp för nyanställningar och kommer att permittera ett sannolikt betydande antal anställda. 1977 var 3 337 ungdomar i åldrarna registrerade som arbetslösa i . I denna situation reses återigen kravet på en utbyggnad av , fastän de utomordentligt dystra erfarenheterna från borde ha visat att en sådan utbyggnad endast utgör en temporär lösning av sysselsättningsfrågan. En utbyggnad av skulle - utöver förstörelsen av oersättliga naturvärden - radera ut två samebyar, ett betydande antal aktiva jordbruk och ställa en stor skogsareal under vatten och därmed ställa den befolkning som är sysselsatt i renskötsel jordbruk och skogsbruk utan sysselsättning . En planmässig industrialisering av måste ske. En realistisk energipolitik innebär att detta kan genomföras utan exploatering av återstående outbyggda älvar. Det är för oss uppenbart att det inte räcker med enbart prognoser för energiförsörjningen på . Alla skäl talar för en planmässig, energipolitik och en utveckling av kärnkraften i statlig regi. Alla skäl talar också för en resolut styrning av utbyggnaden av kärnkraftverken och lokaliseringen av de energikrävande basindustrierna så att avfolkning stoppas och en allsidig ekonomisk utveckling av norra äntligen inleds. Med hänvisning till det anförda föreslås att uttalar sig för 1. att beslut om 13 reaktorer bör fullföljas utan ytterligare dröjsmål, 2. att alla leden i kärnbränslecykeln bör utvecklas inom landet och som statliga företag, 3. att eller ett särskilt för detta ändamål bildat statligt bolag skyndsamt inleder exploateringen av den svenska alunskiffern för uran- och oljeutvinning, utvinning av vanadin, molybden, nickel, kobolt och andra värdefulla metaller samt konstgödselproduktion, 4. att forskningen beträffande fusionsenergin (vätekraften) ges det ekonomiska stöd som krävs, 5. att de multinationella oljebolagens svenska dotterföretag förstatligas.