mot · G10239 · 1977-11-14 00:00:00 — I detta läge finner vi det vara av synnerlig vikt att investeringsfondsmedlen verkligen utnyttjas för att förstärka produktionskapaciteten och ökar sysselsättningen. Vi föreslår därför att företag ej må lämnas tillstånd utnyttja investeringsfonderna enligt 9 § 1 mom. nämnda lag med mindre än att ansökan om tillstånd att utnyttja fondmedlen tillstyrkts av arbetstagarnas lokala fackliga organisation. Det bör ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig lagtext. I fråga om begränsning av aktiebolagens vinstutdelning uttalades i regeringens s. k. stabiliseringspolitiska program, som redovisades , att de svenska företagen genomgående väntas uppvisa dåliga resultat och kapitalägarna således får bära sin del av de bördor som de ekonomiska problemen inneburit. Några utdelningshöjningar torde därför ej bli aktuella . Vidare sägs att den återhämtning i näringslivet som väntas bli resultatet av den nu inledda stabiliseringspolitiken måste i första hand utnyttjas till en konsolidering av företagen. Regeringen förutsätter därför att utdelningarna blir inom ramen för den åtstramning som alla grupper i samhället måste underkasta sig och kommer härvidlag att uppmärksamt följa utvecklingen. Detta kom till uttryck i ett pressmaterial men har ej följts upp ens i form av några uttalanden i de propositioner som regeringen därefter förelagt . Detta förhållande förstärker vårt intryck av att det var fråga om till intet förpliktande uttalanden. Vi har i annat sammanhang krävt att principen om stopp av utdelningshöjningar slås fast i en särskild lagstiftning. Man kan enligt vår mening inte i efterhand gå in och korrigera en eventuell vinstutdelning som statsmakterna inte anser sig kunna acceptera. Det är därför nödvändigt att nu stiftar en lag om begränsning av vinstutdelningen i aktiebolag. Den bör ta sikte på räkenskapsår som utgår - . Frågan om utdelningarna får vi återkomma till i lämpligt sammanhang . I enlighet med det anförda har vi upprättat ett förslag till lag om begränsning av vinstutdelning i aktiebolag, vilket bifogas denna motion. Bestämmelserna i förslaget torde inte kräva någon närmare motivering. Som exempel på synnerliga skäl för undantag från utdelningsstoppet kan nämnas att en nyemission skett under det föregående året med villkor om utdelning först under det nu aktuella vinståret. Vidare bör nämnas att diverse opraktiska kringgångsmöjligheter - utbetalning vid nedsättning av aktiekapitalet eller reservfonden - enligt vår mening kan lämnas oreglerade. För att på lång sikt vidmakthålla och förstärka den svenska industrins livskraft krävs en målmedveten satsning på forskning och teknisk utveckling. Vårt lands hittillsvarande utveckling till ett avancerat industriland, vilket i sin tur varit en förutsättning för sociala reformer utan motstycke, har till stor del varit möjlig tack vare ett högt tekniskt kunnande och en framgångsrik forskning. De ekonomiska och sociala framstegen har bl. a. haft sin grund i en snabb utveckling inom naturvetenskap och teknik. växte det emellertid fram en allt starkare oro över vart den tekniska utvecklingen var på väg. Insikterna om en växande miljöförstöring blev allt större. Tekniken kom att granskas mera kritiskt än tidigare, och medvetenheten ökade om att tekniken måste styras för att utnyttjas för samhällets bästa. Det var en viktig och nödvändig utveckling. Men den sunt kritiska inställningen har alltför ofta kommit att tas över av ett totalt avståndstagande från teknik och naturvetenskap över huvud taget. Teknik och tekniker angrips ibland schablonmässigt, inte minst i samband med debatten om hur problemen med den framtida energiförsörjningen skall lösas. Angrepp på vetenskap och teknik och förakt för kunnande och forskning i detta sammanhang har bidragit till att skapa en fientlig stämning mot teknik och tekniker. Det är angeläget med en intensifierad samhällskritisk debatt om hur tekniken skall användas för att skapa ett bättre samhälle. Men det är mycket viktigt att slå fast att vi behöver tekniken som ett nödvändigt redskap för att uppnå väsentliga samhällsmål. Om vi avhänder oss det tekniska kunnandet som instrument förlorar vi möjligheten att styra utvecklingen i riktning mot ett samhälle som tjänar människorna bättre än . För att stödja vår ekonomiska utveckling krävs en förstärkt satsning på teknik och vetenskap på olika områden. Arbete för forskning, utveckling och produktförnyelse inom svensk industri måste intensifieras, som de anställda ges ökat inflytande överföretagens långsiktiga politik. Den föreslagna strukturfonden bör kunnaanvändas för långsiktigt forsknings- och utvecklingsarbete. I ett längre perspektiv måste löntagarfonder komma till användning. Samhällets stöd till industrins forskning och utveckling måste öka bl. a. genom existerande och eventuellt nybildade branschforskningsinstitut samt genom STU. Vi måste förbättra stödet till uppfinnare och innovatörer. Samhällets stöd till teknisk och naturvetenskaplig forskning måste förstärkas. Detsamma gäller forskning inom t. ex. humanistiska och samhällsvetenskapliga områden, vilken är nödvändig för att öka kunskapen om teknikens påverkan på människan och olika samhällsområden så att våra möjligheter att styra tekniken i rätt riktning förbättras. Insatser måste göras för att åter vidga ungdomens intresse för teknisk och naturvetenskaplig utbildning. Teknisk och naturvetenskaplig orientering måste få ökat utrymme i . De tekniska och naturvetenskapliga linjerna i gymnasieskolan bör ses över. Vi avser att senare närmare utveckla dessa frågor. Åtgärder,för att utveckla de svenska exportföretagens marknadsföring samt utbyggnad av exportstödet Mot bakgrund av vår bytesbalans måste ansträngningarna att öka exporten ges högsta prioritet. Företagen måste därför skärpa sina exportansträngningar. I detta läge bör staten lämna ett aktivt stöd och väsentligt öka sina insatser för att utveckla de svenska exportföretagens marknadsföring. De statliga insatserna börså långt möjligt ligga till grund för riktade och väl planerade program eller åtgärder. Det är därför naturligt att den exportfrämjande verksamhet som planeras, samordnas och genomförs av Exportråd utökas väsentligt. har i sin anslagsframställning för nästa budgetår redovisat förslag till olika åtgärder. Vi är beredda att i princip tillstyrka de begärda resursförstärkningarna. Vi återkommer vid behov till denna fråga sedan regeringen presenterat budgetpropositionen och såvitt angår de mindre företagens exportproblem i anslutning till regeringens s. k. småföretagarproposition. De statliga insatserna bör också sikta till att säkerställa företagens behov av finansiella medel för marknadsföring. F. n. kan i viss utsträckning investeringsfonder för konjunkturutjämning och särskilda investeringsfonder tas i anspråk för marknadsföringskostnader. Förutsättningen är att företaget, direkt eller genom dotterföretag, driver rörelse i utlandet och att marknadsföringsåtgärderna gäller avsättningen utomlands av varor som företaget tillverkar i . Härutöver krävs att särskilda skäl föreligger. Prövningen ankommer på regeringen. 1 propositionen 1977/78:45 sägs att regeringen är beredd att i positiv anda i enlighet med de möjligheter som den nuvarande lagstiftningen ger pröva ansökningar om fondutnyttjande för exportfrämjande åtgärder. Vi föreslår att vissa ändringar görs i förutsättningarna för att använda investeringsfonderna för marknadsföringsändamål. Begränsningen till företag som driver verksamhet i utlandet kan enligt vår mening slopas, liksom kravet på särskilda skäl. Därmed får regeringen möjlighet att mera fritt bedöma angelägenheten av marknadsföringsåtgärderna. får man genom prövningen en kontroll som förhindrar missbruk. Det får ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig lagtext. Vidare bör möjlighet öppnas för en statlig lånegaranti till marknadsföringsprojekt. Garantin skall gälla vid lånefinansiering av kostnader för marknadsföring i utlandet av varor som företaget tillverkar i . Sådana lån bör kunna ges med viss tids räntebefrielse i fråga om särskilt angelägna projekt. Exempelvis kan det vara fråga om samordnade insatser inom en bransch eller särskilt riskbetonade projekt i den meningen att effekterna av insatserna är osäkra. Kostnaderna för räntesubventionen får finansieras över statsbudgeten. bör begära att regeringen skyndsamt lägger fram förslag om den närmare utformningen av systemet. Ett annat väsentligt område gäller utvecklingen av metoder för marknadsföring i utlandet. Statens utvecklingsfond stöder genom långivning riksbetonade investeringar inom industrin för utveckling av produkter, processer eller system för industriell produktion. För att stimulera till utvecklingsarbete inom marknadsföringen bör utvecklingsfondens verksamhetsområde enligt vår mening vidgas till att omfatta även detta slag av utvecklingsarbete. Detta bör ge regeringen till känna. Som en ytterligare åtgärd för att öka kunskaperna om marknadsföring i utlandet bör Exportråd ges resurser att stödja forskning och utveckling på området. Till denna fråga återkommer vi under allmänna motionstiden . Slutligen bör i detta sammanhang de svenska företagens konkurrenssituation uppmärksammas när det gäller exportkrediter. Exportkrediterna har fått en allt större betydelse i konkurrensen mellan exportländerna. Detta gäller framför allt exporten till statshandelsländer och . Trots de åtgärder som vidtagits från statens sida för att förbättra de svenska exportörernas finansieringssituation, är förutsättningarna för att konkurrera med flera andra länder inte likvärdiga. Med hänsyn till vikten av att utveckla exporten på dessa marknader bör de statliga insatserna förstärkas. Riktpunkten bör vara att AB skall ställa lån för exportkrediter till förfogande i svenska kronor och till fast ränta. Valutarisken får sålunda bäras av staten. Kapitalanskaffningen bör ske i sådana former att den fasta räntan inte nämnvärt överstiger miniminivåerna i de normer som överenskommits inom . Skulle detta inte vara möjligt fåren subventionering över statsbudgeten övervägas. bör begära att regeringen skyndsamt lägger fram förslag om ändringar i exportkreditsystemet enligt angivna riktlinjer. En viktig förutsättning för en stark ekonomi och en på lång sikt framgångsrik utveckling i det svenska näringslivet är en förnuftig energipolitik. fattade med bred majoritet beslut om energipolitikens inriktning . Det är nödvändigt att detta beslut fullföljs, om vi skall kunna övervinna svårigheterna i den svenska ekonomin. Genom den borgerliga regeringens sätt att hantera energifrågorna ökar ytterligare de påfrestningar som vårt lands ekonomi nu utsätts för. Redan har stora ekonomiska förluster åsamkats det svenska samhället som en direkt följd av regeringens oenighet och bristande handlingsförmåga i energipolitiken. Importen av olja utgör en stor belastning på vår utrikesbalans. beräknas kostnaderna uppgå till . Värdet av den svenska oljeimporten har tredubblats . Bara genom devalveringarna har våra kostnader för olja ökat med 2 000 milj. kr. Internationella rapporter varnar i allt skarpare ordalag för en framtida knapphet på olja och ytterligare stora prishöjningar. beslut präglas av en medvetenhet om nödvändigheten att minska vårt lands oljeberoende. Detta framstår som en ännu mer trängande nödvändighet, också mot bakgrund av den ökade insikten om de hälso- och miljörisker som är förenade med fossila bränslen. Genom regeringens agerande i energipolitiken har insatserna för att minska beroendet av oljan visat sig klart otillräckliga. Arbetet på att utveckla det sparande och den hushållning som beslutades och som framför allt syftade till att minska förbrukningen av olja har starkt försenats. Två vintrar har förspillts utan att den sparplan som utlovades i valrörelsen lagts fram. beslut innebar också en begränsad utbyggnad av kärnkraft för att kunna trygga försörjningen av elektrisk kraft utan utbyggnad av oljeeldade kraftverk. Den borgerliga regeringen har ännu inte kunnat ge besked huruvida detta program skall fullföljas eller inte. Enbart genom den osäkerhet och de förseningar som uppstått har för aggregaten 11 och 12 fördyringar på miljardbelopp åstadkommits. Även om aggregaten kommer att tas i drift har således samhället drabbats av helt onödiga kostnader på grund av en handlingsoförmögen regering. Som en direkt följd av förseningar i kärnkraftsutbyggnaden tvingas man dessutom köra oljekraftverk till en betydligt högre kostnad. Merkostnaden för att driva ett oljekraftverk som ersättning för en reaktor på ca 1 000 MW uppskattas till 1 milj. kr. hävdar fortfarande att kärnkraften skall avvecklas till 1985. Det skulle innebära att vi bygger kärnkraftverk för som aldrig skall tas i bruk, att miljarder av knappa investeringsresurser satsas på investeringar som aldrig kommer till användning, trots att vår ekonomiska framtid kräver ansträngningar till det yttersta. Med dagens ekonomiska problem och inför framtidens allt bistrare energisituation kan ett utvecklat industriland inte vara utan en långsiktig energipolitik. Om vi skall kunna kräva av det svenska näringslivets företrädare att de skall planera för framtiden och genomföra tunga investeringar måste de fl klara besked om morgondagens energiförsörjning i vårt land. Regimskiftet innebar att en ansvarsfull och framsynt energipolitik ersattes av taktiskt motiverad kvartalspolitik. Den borgerliga regeringens hantering av energipolitiken har redan allvarligt skadat landets ekonomi och politikens anseende. Vi kräver en snabb återgång till energipolitik. Utvecklingen på bostads- och byggnadsmarknaden inger stark oro. Igångsättningen av nybyggen ligger nu på en alarmerande låg nivå. påbörjades 6 800 eller färre lägenheter än . Igångsättningen riskerar bli 10-15 000 bostadslägenheter under vad som i nuvarande läge kan anses vara en rimlig och önskvärd nivå. Särskilt ogynnsam är utvecklingen för flerfamiljshusen. uppgick igångsättningen av lägenheter i flerbostadshus till endast 6 600, vilket är färre än . På allt fler orter börjar man nu tala om att bostadsbristen är på väg tillbaka. riskerar hyrorna på många håll att stiga ännu snabbare än andra priser. Det är särskilt de unga människorna som ställs inför svårigheter, när bostadsbristen ökar och hyrorna stiger. När ekonomin måste stimuleras och när byggandet för framtiden står i förgrunden är byggnadsverksamheten av särskild betydelse. Genom byggnadsinvesteringarna skapas en viktig draghjälp för övriga delar av industrin. För produkter som armeringsjärn, kylskåp, spisar, snickeriprodukter och mycket annat skulle en uppgång i framför allt bostadsbyggandet vara av stor Regeringens passivitet på bostads- och byggnadsorrtrådet har därför bidragit till neddragningen av verksamheten inom andra delar av industrin. I dagens läge är det i stället viktigt att återge byggnadsindustrin den roll av motor för den ekonomiska utvecklingen, som den tidigare så spelat. Det är också viktigt att skapa underlag för en ökad rekrytering av byggnadsarbetare för att klara morgondagens behov. Utvecklingen på bostadsområdet kräver nu omedelbara åtgärder för att en snabbt växande bostadsbrist skall kunna undvikas, vidgade sociala klyftor motverkas och en kraftigt ökad byggarbetslöshet förhindras. föreslog vi en rad åtgärder för att förhindra en snabb försämring av läget på den svenska byggnads- och bostadsmarknaden. Regeringen har emellertid uppvisat en påfallande passivitet. Vi återkommer med våra förslag och föreslår ytterligare åtgärder i syfte att förhindra att utvecklingen på bostadsmarknaden ytterligare försämras. Vi upprepar kravet p k prisstopp på byggnadsmaterial. börsom sin mening ge regeringen till känna att ett sådant prisstopp införs. Det senaste årets byggkostnadsutveckling, som den kommit till uttryck i bl. a. aktuella anbud, kan inte accepteras. Regeringen bör för redovisa orsakerna till kostnadsutvecklingen och de snabba höjningarna av anbuden. I de fall då prisökningarna visat sig vara omotiverat höga anser vi att priserna skall sänkas. Vi förordar också en skärpt kontroll av byggentreprenörernas anbudsgivning. Vi upprepar vidare vårt krav på en bättre anpassning av lönesystemet till prisutvecklingen. Den snabba kostnadsutvecklingen skapar oacceptabla överkostnader i flerfamiljshus. Genomslaget på hyrorna blir särskilt starkt, då inte hela produktionskostnaden kan finansieras med statliga bostadslån. Mot denna bakgrund kräver vi att regeringen tar ett samlat grepp över lånesystemet både med hänsyn till behovet av en snabbare anpassning i tiden och till den tekniska utformningen av lånereglerna. Detta bör av ges regeringen till känna. På grund av den senaste tidens kraftiga kostnadsökning vid bostadsproduktionen föreslår vi inrättandet av ett särskilt tilläggslån för lägenheter i flerfamiljshus. Detta lån bör vara ränte- och amorteringsfritt under de forsta åren. Lånet skulle snabbt bidra till lägre inflyttningshyror och även innebära press på övriga hyror. En förutsättning för denna åtgärd är att också vårt förslag om prisstopp förverkligas. Annars kan ytterligare prishöjningar bli följden, som motverkar den press på hyrorna vi syftar till. Detta bör ges regeringen till känna. Många bostadsprojekt har stoppats eller försenats på grund av brist på krediter. Regeringens brist på kraftfullt agerande gentemot bankerna har härigenom lett till minskad sysselsättning och ökad risk för bostadsbrist. Genom den kreditpolitiska lagstiftning som den socialdemokratiska regeringen införde har man från statens sida möjlighet att kräva att bankerna skall klara detta. Vi kräver att regeringen säkrar bostadsbyggandets kreditförsörjning. Det krävde vi . Även detta borges regeringen till känna av . 1 en situation när bostadsbyggande och även övrigt byggande ligger på en låg nivå är det inte rimligt att hålla ned byggandet genom särskilda pålagor. Vi föreslår därför att den femtonprocentiga investeringsavgiften på byggnadsinvesteringar avskaffas vid utgången av detta kalenderår. Vi vill också varna för att den rekordhöga inflationen även på bostadsområdet kan skapa svåra problem. Man måste t. ex. observera att de skilda besittningsformerna kan drabbas på olika sätt. Det är viktigt att de principer om likställdhet mellan olika besittningsformer som under stor enighet lades fast av 1974 inte urholkas. De förslag som vi lägger fram för att stödja bostadsproduktionen måste kombineras med insatser för de boende. Hyresgästerna och bostadsrättsinnehavarna riskerar att drabbas av mycket kraftiga höjningar av boendekostnaderna, vilket slår särskilt hårt på barnfamiljer och familjer med lägre inkomster. visar anslagsframställning /79 att antalet familjer med bostadsbidrag minskar kraftigt. sjönk antalet med över 70 000, vilket innebär en minskning med över 12 96. Även väntas antalet makar med barn som är berättigade till bostadsbidrag komma att minska. Som en följd härav blir anslagsbelastningen ca 140 milj. kr. lägre än beräknat 1977/78. Regeringen har under trycket av en stark opinion, bl. a. från hyresgäströrelsens sida, meddelat att den avser att föreslå en barnbidragshöjning med . i kvartalet och en höjning av den övre hyresgränsen för statskommu nalt bostadsbidrag med . Förslagen avses träda i kraft . Dessa förslag är enligt vår mening otillräckliga. Det behövs åtgärder av en sådan omfattning att inte de breda lagrens standard ytterligare pressas ned genom pris- och hyreshöjningar. Vi föreslår därför följande: Det statliga bostadsbidraget (nu . ) bör höjas till . Med den av regeringen föreslagna barnbidragshöjningen om . blir det då en sammanlagd höjning om . Detta får en betydande effekt i de lägsta inkomstgrupperna och för familjer med flera barn. Den övre hyresgränsen måste höjas mer än vad regeringen föreslagit. Maximibeloppen bör därför ökas med . jämfört med nuvarande bestämmelser. Härigenom kan man undvika att alltfler familjer passerar den maximala bostadsbidragsgränsen och därigenom får betala hyreshöjningarna helt och hållet själva. Det skulle givetvis vara önskvärt om ändringarna enligt 1 och 2 ovan kunde träda i kraft . Regeringen har fördröjt framläggandet av sina i och för sig otillräckliga förslag, varför detta inte är möjligt. Våra förslag bör därför genomföras . En omedelbar omräkning måste göras av inkomstgränserna för bostadsbidragen. Som framhållit har höjningarna av dessa varit otillräckliga med hänsyn till den faktiska inkomstutvecklingen. Inflationen har blivit långt värre än man räknade med när de nya inkomstgränserna lades fast och dessa får därför icke avsedda effekter genom att alltfler förlorar bidragen eller får dem minskade. Höjningen av det statliga bostadsbidraget bör samordnas med en höjning från av det inkomstprövade tillägget i studiehjälpen i gymnasieskolan m. m. Det nya maximibeloppet bör således även här bli . Av praktiska skäl bör man förfara så för dem som redan beviljats tillägg för innevarande läsår att de får ett med . förhöjt belopp, räknat för hela terminen. Dessa förslag utgör ett verksamt stöd till barnfamiljer med måttliga och låga inkomster. Det är ett uttryck för socialdemokratins uppfattning om behovet av ökad solidaritet i samhället för att förhindra ökade klyftor. Vi avser att lägga preciserade förslag i anslutning till propositionen 1977/ 78:61. Av stor betydelse socialt och för att främja jämställdheten mellan män och kvinnor är att utbyggnaden av daghem och fritidshem fullföljs i den takt som riksdagsbeslut föreskriver. Denna satsning påverkar också byggarbetsmarknaden och är således av vikt även från denna synpunkt. publicerade sammanställningar om kommunernas planer visar att man ännu inte i dessa nått upptill de beslutade 150 000 platserna. Än mindre kan man vara säker på att existerande planer kommer att kunna infrias. Vi är allvarligt oroade för att den borgerliga regeringens ekonomiska politik, med de återverkningar den har på den kommunala ekonomin, kan äventyra det fastlagda målet. Vi kommer därför att med all kraft arbeta föratt det målet skall bli verklighet. På bostadsområdet kan sammanfattningsvis konstateras att situationen i viktiga avseenden har försämrats . Kostnaderna har stigit, brist på kapital har bromsat byggandet, den enskilde har med ökade boendeutgifter fått sänkt reallön, och den kraftiga inflationen hotar likställdheten mellan besittningsformerna. Regeringen har varit alltför passiv när det gällt att möta denna utveckling. Kraftfulla motåtgärder måste nu sättas in. Den totala sysselsättningen har fortsatt att öka, om än i betydligt långsammare takt än . Det är kvinnorna som svarar för ökningen. Arbetslösheten har legat kvar på en, internationellt sett, låg nivå. Dock har under loppet av tredje kvartalet förmärkts vissa tendenser till en ökad öppen arbetslöshet. Särskilt allvarlig är utvecklingen av arbetslösheten bland de unga. Bakom denna utveckling av sysselsättningen och arbetslösheten döljer sig en successiv försvagning av arbetsmarknaden. Detta har kommit till uttryck i bl. a. ett stigande antal personer berörda av varsel om personalinskränkningar, ett sjunkande antal nyanmälda och kvarstående lediga platser och ett växande antal sysselsatta genom arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Regeringen har i sin politik använt många av de arbetsmarknadspolitiska medel som utvecklades under den socialdemokratiska regeringsperioden. Den samlade uppläggningen av den borgerliga regeringens handlande skiljer sig dock i väsentliga avseenden från den politik som fördes av socialdemokratin i regeringsställning. För det första spände de åtgärder som den socialdemokratiska regeringen vidtog vid olika tillfällen föratt stimulera sysselsättningen och pressa tillbaka arbetslösheten över hela det politiska fältet. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder samordnades med bl. a. riktade kreditpolitiska, näringspolitiska och socialpolitiska åtgärder. Sysselsättningspolitiken bedrevs samordnad och till innehåll.