mot · G0021516 · 1977-03-25 00:00:00 — Motion 1976/77:1516 av m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:108 om alkoholpolitiken Den totala alkoholkonsumtionen i har ökat kontinuerligt . Även alkoholskadorna har ökat parallellt med denna utveckling. Kvantitativt sett är narkotikamissbruket ett begränsat problem jämfört med alkoholmissbruket. Narkotikamissbruket måste dock ses som ett mycket allvarligt symtom på psykosociala problem. Det är svårt att bedöma omfattningen av narkotikamissbruket, men av allt att döma har det ökat betydligt och blivit mer landsomfattande. De senaste dagarnas tidningsrubriker talar sitt tydliga språk. Det är dock av största vikt att dessa frågor behandlas med förtur och att åtgärder sätts in . En delfråga i detta stora problem är vården av dem som redan är missbrukare. Många narkotikamissbrukare behandlas exempelvis på nykterhetsvårdens inackorderingshem och enskilda anstalter inom ungdomsvården samt i olika former av kollektiv, lägenhetsverksamhet och familjevård. Det finns i ett enskilt vårdhem, Lyckebyskolan, (se bilaga) som arbetar för narkotika- och alkoholmissbrukare under knappa ekonomiska möjligheter, men som gör en mycket fin insats i vårt land. Inkomsterna utgörs av insamlade medel, gåvor och kollekter från enskilda bidragsgivare, församlingar och arbetsgrupper av olika slag. Huvudman för Lyckebyskolan är Den öppna dörren, vars direktor . också är skolans rektor. Lyckebyskolan kan se tillbaka första adaptationskursen. Lyckebyskolan har mött många tvivlare och hånare, men allteftersom skolan visat sig ge goda resultat för många ungdomar har motståndarna dragit sig i bakgrunden. Av ungdomar som hämmas av misslyckanden och studieovana, nedbrytande invandhet i bruk av olika gifter och bundenhet i asociala livsföringsmönster kräver man ett färdigt ställningstagande i fråga om yrkesval och utbildning. Dessa ungdomar som inte kan sådana sociala rutiner som att passa tider, ta ett arbete eller behålla ett arbete, som heller inte behärskar den ordkunskap som är nödvändig för att kunna fungera i samhället, dessa ungdomar får inte sitt ogynnsamma utgångsläge godkänt - de skall ha kommit längre för att de skall kunna få hjälp att nå godkända livsmål. Denna vägsträcka fram till ett godkänt utgångsläge klarar inte dessa ungdomar utan hjälp. Antingen skall de gå under i sin ohållbara situation eller också skall någon hjälpa dem den första sträckan. Vad har då Lyckebyskolan att erbjuda sina adepter? De flesta saknar målinriktning när de kommer till skolan. I regel har de en ohållbar social och personlig situation som de på något sätt vill byta ut mot något hållbart, vad vet de inte själva. Lyckebyskolan ger kunskapsrepetition, kunskapskomplettering, studieträning, träning i samlevnad, undervisning i självkännedom, levnadsregler, arbetsliv, religions- och livsåskådningar samt samhällskunskap. förbereds yrkesvalet; de flesta kommer vid åtminstone fram till ett delmål på vägen, fram till ett bestämt yrkesmål. De flesta kommer också fram till ett bestämt ställningstagande i fråga om livssyn och livsmoral. Vad kännetecknar Lyckebyskolans pedagogik? Själva utgångspunkten är tron på adeptens förmåga att kunna lära in, kunna förstå, kunna ta ställning, kunna handla självständigt. Metoden är fast strukturerad med bestämda normer och ständigt pågående detaljplanerad undervisning. Undervisningen bygger på information och självverksamhet. Lärarens uppgift är dels att visa vägen till kunskap, dels att uppmuntra och hjälpa adepten fram på den vägen. Kraven på adepten måste vara anpassade efter hans utgångsförmåga men dock absoluta i fråga om deltagande och fullgörande av ålagda/åtagna uppgifter samt utestängande av ovidkommande kontakter och stimulantia. Elevvården och icke-lektionstiden ägnas stort utrymme. Här gäller en antropoholistisk strävan att tillgodose adeptens behov i alla avseenden: fysiskt, psykiskt, socialt, juridiskt, religiöst. Omsorgen gäller hela personligheten. Praktisk arbetsträning och adeptens medverkan i det gemensamma hushållet och trädgårdsarbetet står utanför all diskussion. Varje adept representerar skolan lika mycket som varje lärare och annan medarbetare - en sådan ordning skapar en moral, kännetecknad av ansvar, medvetenhet, engagemang och genomtänkt relation till omvärld och tillvaro. Lyckebyskolans miljö är kristet präglad. Adepten vet naturligt vis på förhand att skolan är . Denna kristna miljö blir dock inget personligt tvång. Var och en respekteras som en egen fri personlighet, som helt fritt kan ta ställning religiöst, politiskt, moraliskt och livsåskådningsmässigt. Skolan blir därför ett hem, som under fasta normer och regler fostrar varje adept att bli en egen fri personlighet med helt fritt val i olika frågor. Det är inte möjligt för Lyckebyskolan att gå in under de allmänna villkor som gäller för skolor och på den vägen få allmänna anslag. Enligt folkhögskolestadgan äger en skola inte rätt att bestämma över mer än vanlig skoldag för sina elever, medan eleven själv äger rätt att själv förfoga över sin fritid. För en rehabiliteringsverksamhet är det oundgängligen nödvändigt att inte blott övervaka utan också med fast hand gripa in i programmeringen av fritiden, ända tills den unga människan fått en någorlunda fast förankring med egna uppbyggande relationer i sitt liv. rehabiliteringsverksamhet på frivillig grund inte förenas med gällande principer för officiell bidragsgivning. I den prekära situation vi har i vårt land på narkotikafronten måste samhället på allt sätt stödja den verksamhet som bedrivs på olika sätt i förebyggande syfte. 1 denna situation är det inte mer än rimligt att på något sätt, förslagsvis genom årsanslag, stödja den verksamhet som förekommer vid i , . Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär att Lyckebyskolan tillerkänns statsbidrag för sin verksamhet. Sommarkursen 20/5-7/8 1976 Undervisning har lämnats i nedanstående ämnen angivet antal timmar. Kursredovisning har skett dels för allmän grundkurs, dels ock för social-diakonal grundkurs. De ämnen som varit gemensamma har försetts med tecknet *. Humanistisk-samhällsvetenskapliga ämnen (315 tim.) Tro och åskådning: Svenska: De stora livsfrågorna *51 Allmän språkkunskap 24 Bibelkunskap * 24 Svensk språklära 10 Samlevnadskunskap med Ord- och bokkunskap 21 psykologi och etik: Stilistik * 10 Allmän kurs * 24 Litteratur 34 Att förstå människor * 24 Talvård * 27 Tids- och samhällsorientering: Allmän kurs * 26 Inför valet * 20 Kroppen/personligheten * 36 Estetiska ämnen (10 tim.) Vägledning i fråga om yrkesval och studier har givits. Arbetsträning och praktiskt arbete har omfattat ca 50 tim./elev. Fritidsverksamhet har förekommit i form av friluftsliv, sångstunder, träffar, hemmakvällar, andakter, kyrkobesök, studiebesök och utflykter, enskild vägledning och kontakt under medverkan av elever, skolfunktionärer, (201 tim.) Fotografering med laborationer 29 ÖD-medarbetare m. fl. Se mera därom i utdrag ur . Elevantalet har varit 21, varav 6 fullföljt den allmänna grundkursen och 8 den social-diakonala grundkursen. Övriga 7 har deltagit partiellt . Föreståndare för skolan är direktor , som svarat för huvudparten av undervisningen och som handhaft elevvård och studierådgivning. Medarbetare har varit: Handledare i undervisning m. m.: (1/7-2/8) (20-26/5, 30/5-4/6) Husmor/kurssekreterare: (30/5-14/7) (4-25/7) (29/5-7/8) (30/5-7/8) (7/67/8) (1/7-7/8) (7/67/8, partiellt) Gästtalare och föreläsare: , , , professor. (20/5-7/8) (20/5-7/8) (5-8/6, 29-30/6)