ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G102112 · 1977-11-23 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:40 om åtgärder för att främja de mindre och medelstora företagens utveckling I propositionen 1977/78:40 föreslås bl. a. angående näringspolitiken att denna mera bör inriktas på att främja etablering av nya foretag. De regionala utvecklingsfondernas insatser för näringslivet avses kompletteras med insatser som kan förbättra småföretagens tillgång på kapital i samband med nyetableringar. Regeringen konstaterar att SVETAB har erfarenheter och kompetens som kan utnyttjas i detta sammanhang. Därför föreslås att SVETAB:s nyetableringsfrämjande insatser försöksvis organiseras inom ramen för två särskilda investmentbolag som är helägda av SVETAB. Det föreslås att insatserna bör koncentreras till två geografiska regioner i västra och mellersta . Vi anser dock att även södra delen av landet bör få bilda en sådan region. Det finns behov av statliga åtgärder för nyetablering av företag även i denna del av landet. Vi tänker i detta fall närmast på sydöstra och län, där behovet av sysselsättningsfrämjande åtgärder är stort. Stagnation och minskat befolkningsunderlag har länge kännetecknat län. Detta har också genom inrikesutskottet påtalats av . Därför skulle det hälsas med tillfredsställelse med mera statliga insatser för att främja utvecklingen. Ett sådant av SVETAB helägt investmentbolag som föreslås i propositionen 1977/78:40 skulle bli en värdefull stimulans för nyetablering av företag och därmed till gagn för näringsliv och arbetsmarknad i län och sydöstra delen av landet. Å vilken ort inom landet etableringen av investmentbolaget skulle ske bör få avgöras i samråd med länsmyndigheten. att beslutar hos regeringen anhålla att det bildas ett tredje särskilt av SVETAB helägt investmentbolag samt att bolaget etableras i sydöstra och i län. () ()
mot · G102115 · 1977-11-23 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:47 om åtgärder för att underlätta strukturomvandlingen inom specialstålindustrin och stålgjuteriindustrin I propositionen 1977/78:47 har regeringen framlagt förslag om åtgärder för att underlätta strukturomvandlingen inom specialstålindustrin och stålgjuteriindustrin. är med sina specialstålverk, handelsstålverk och järnmalmsgruvor mycket beroende av hur utvecklingen inom hela stålhanteringen kommer att te sig. Det är alltså hela näringen det berör. 1 de flesta fall ligger ju också företag av denna typ i samhällen som domineras av sådan industri, s. k. enföretagsorter. Avståndet till andra samhällen med en mera differentierad sysselsättning är för stort för att man skall kunna acceptera pendling. Såväl fackliga som politiska organisationer ser med oro på utvecklingen. Vi vill peka på några förhållanden, som vi finnér icke behandlade eller otillräckligt berörda i propositionen och som borde bli föremål för kompletterande utredning. Möjligheter till en statlig styrning av den framtida utvecklingen saknas. Vi tror inte att företagen själva kan komma till rätta med den ägarsplittring som råder. Det vore rimligt att staten finge ett fastare grepp över och ett ökat ansvar för samordningen av vår specialstålindustri. Därigenom skulle också kravet på en långsiktig planering inom företagen kunna höjas. Malmbasernas storlek och betydelse för denna industri har icke kartlagts. I samband med specialstålverkens eventuella samverkan och fusionering måste klarläggas hur nu brutna järnmalmsgruvor och utmål skall behandlas. De måste rimligen överföras till sådant ägande att de effektivt kan utnyttjas nu och , oavsett vad som händer med specialstålföretagen. Den framtida energiförsörjningen har icke övervägts, trots att den har stor betydelse för näringen. Särskild hänsyn måste tas till de kommuner i vårt län som är mycket beroende av specialstålföretagen, nämligen och , och som tidigare drabbats hårt av industriföretagens omställningar. Detta synes bäst kunna ske genom en statlig styrning så att inte kommunerna drabbas av ytterligare svårigheter i sin utveckling och samhällsplanering. Belysande är att i befolkningen har minskat från nära 30 000 till strax under 27 000 . Motsvarande siffror för är 18 1967 och 17 1977. situation kan förvärras ytterligare genom den aviserade, negativa 1* 1977/78. Det är ytterst den kvarblivande befolkningen som drabbas av ekonomiska och andra bekymmer. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behov av ytterligare insatser i vad avser särskilt utsatta orter med stålproduktion i . () ()
mot · G102117 · 1977-11-23 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:57 om riktlinjer i den fysiska riksplaneringen för vattendrag i norra och är en av de minsta skogsälvarna i . Längs älven har tidigare funnits ett stort antal mindre kraftstationer och vattenkvarnar. F. n. finns i älven en vattendriven kvarn vid Bursiljum och ett nyuppfört s. k. minikraftverk vid Stormyrforsen. Älven har på en sträcka av iordningställts till en populär kanotled. För begränsad årsreglering av vattnet nyttjas , som regleras enligt vattendom (avsänkningsföretag). Det förslag till vattenkraftsutbyggnad för som skisserats i utredningen och Miljö 3 är ej längre aktuellt. uppfördes med bidrag från statens industriverk vid Stormyrforsen en prototypanläggning för standardiserade småkraftverk, s. k. minikraftverk. Anläggningen, som är på 400 kW med en årlig energiproduktion av ca 2 milj. kWh, har sedan idrifttagningen fungerat tillfredsställande. Genom tillkomsten av kraftstationen har också förutsättningarna för kanotsporten förbättrats genom att vattendjupet i älven ovanför och nedanför kraftstationen ökat. Byggherren - kommunägda - undersöker f. n. möjligheten att lokalisera ytterligare 4-5 minikraftstationer längs älven. har också uppmärksammat att ett flertal gamla kvarndammar längs älven är i behov av omedelbar upprustning. För att klargöra älvens fortsatta användning har därför beslutat upprätta en översiktsplan för älvens framtida användning på sträckan . I denna plan sammanvägs jordbruks- och skogsbruksintressen, rekreationsintressen med möjligheter till ytterligare vattenkraftsutbyggnad. Planen beräknas föreligga . I flera av de dammlägen som är i behov av upprustning kan s. k. minikraftstationer enkelt anläggas utan besvärande intrång och påverkan på andra intressen. torde möjligheterna att bedriva kanotsport förbättras. Då vattenkraftsutbyggnad enligt ovan skisserade förslag är både lämplig och önskvärd hemställes att beslutar att hos regeringen anhålla om att får prövas för utbyggnad med s. k. minikraftverk. () ()
mot · G102119 · 1977-11-23 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:58 om ökat stöd till dagspressen, m. m. I propositionen 1977/78:58 föreslås dels ökat stöd till dagspressen genom höjningar av produktionsbidrag, bidrag för produktionssamverkan, etableringsstöd och samdistributionsrabatt, dels en halvering av annonsskatten och en höjning av grundavdraget för annonser. Vpk ansluter sig till regeringens förslag till förbättringar av presstödet men anser att också utvecklingsbidraget bör höjas på samma sätt som övriga stödformer, dvs. för flerdagarstidning och 825 000 för fådagarstidning. Vi anser emellertid också att det kvarstår ett viktigt problem som måste lösas för att förbättra villkoren för små tidningar med stora spridningsområden. För dessa tidningar utgör distributionskostnaderna en mycket tung börda, och den nuvarande samdistributionsrabatten utgör för dem ingen lösning. Regeringen bör tillsätta en utredning för att belysa dessa tidningars distributionsproblem och utarbeta förslag till ett riktat statligt stöd till dessa tidningar. I vad gäller förslaget i propositionen om en sänkning av annonsskatten och en höjning av grundavdraget för annonser yrkar vpk avslag på propositionen i dessa delar. Om förslaget genomförs kommer det att ensidigt gynna vissa stora tidningar. Dessutom anser vpk att, alldenstund det finns en politisk enighet om att stödja dagspressen, detta bör ske direkt och inte indirekt genom att understödja och stimulera den i många avseenden synnerligen diskutabla verksamhet som varuannonseringen utgör. Vpk anser också att varje åtgärd som kan tänkas öka pressens beroende av annonsörer strider mot idén om pressens frihet. Under hänvisning till det anförda och med godkännande av propositionen 1977/78:58 i övrigt föreslås 1. att beslutar avslå propositionen 1977/78:58 i vad gäller Förslag till Lag om ändring i lagen (1972:266) om skatt pd annonser och reklam, 2. att beslutar att utvecklingsbidrag inom ramen för stöd till dagspressen skall kunna utgå med högst . för flerdagarstidning och . 3. att hos regeringen hemställer om en utredning i syfte att åstadkomma ett bättre distributionsstöd,särskilt i vad gäller dagstidningar med små upplagor och stora spridningsområden. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G102120 · 1977-11-24 00:00:00 — med anledning av propositionen 1977/78:14 om utbildning på musikområdet för högre musikutbildning överlämnade ett principförslag som sammanfattade reformkraven för hela utbildningsområdet. Kommittén ansåg bl. a. att folkhögskolan har många fördelar att erbjuda när det gäller att organisera förberedande musikutbildning. Denna uppfattning hade också i sitt remissvar på utredningen. betonade också särskilt folkhögskolans möjligheter att ge vuxna tillfälle till musikstudier. Och folkhögskoleutredningen framhöll att folkhögskolans musiklinje kan ha flera funktioner, av vilka en är att förbereda för högre musikutbildning. Den utredningen, liksom , ansåg det också naturligt att folkhögskolans resurser tas i anspråk för en del av den kompletterande utbildningen på musikområdet. I propositionen säger också departementschefen att folkhögskolan även i fortsättningen bör anordna utbildning inom områden som folkhögskolan av olika skäl är bättre lämpad att sköta och där dess speciella karaktär kan komma till sin rätt. En elevgrupp som lätt glöms bort såväl i detta sammanhang som i andra är de handikappade. En folkhögskola med musiklinje som dessutom har handikappvänliga elevbostäder och lärosalar kan erbjuda väsentligt bättre studiemöjligheter än de vanliga musikhögskolorna. Folkhögskolan i som är speciellt utrustad för handikappade (rörelsehindrade) har visat sig fungera bra för sådana musikstuderande elever. Mot bakgrund av dels vad kommittén för musikutbildning anfört, dels vad och folkhögskoleutredningen sagt i sina remissvar och dels vad departementschefen anfört, finns det goda skäl att beakta möjligheterna att för handikappade elever förlägga musikstudier till . att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om musikstudier för handikappade elever vid . () () 1 1977/78.
mot · G102125 · 1977-11-25 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:31 om riktlinjer i den fysiska riksplaneringen för vissa s. k. obrutna fjällområden I propositionen 1977/78:31 föreslås åtgärder för att begränsa tillgängligheten av sådana områden genom hinder att bygga nya vägar och förbud mot körning i terräng med motorfordon. I propositionen anges att det är angeläget att hänsyn tas till den lokala befolkningens berättigade intresse av att kunna utnyttja sin närmiljö till bl. a. rekreation. Man vill också främja friluftslivet i områdena men förutsätter därvid att områdena i princip saknar vägar och järnväg och att inga nya vägar, avsedda för motorfordon, bör anläggas inom områdena utan föregående beslut av . De begränsningar i framkomligheten inom den obrutna fjällvärlden som föreslås i propositionen gör det möjligt endast för fysiskt starka och rörliga personer att uppleva fjällvärldens mer exklusiva områden. Det finns ett lika stort behov hos rörelsehindrade och äldre - oberoende om det gäller deras närmiljö eller inte - att äga tillträde till obrutna fjällområden. Det gäller behovet av att såväl uppleva och vistas i naturen som att efter egen förmåga komma fram till fiskevatten. Förutsättningarna härför är emellertid att de äger rätt att utnyttja den teknik som står till förfogande. Med hänvisning till det anförda föreslår vi att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna 1. att de obrutna fjällområdena på lämpligt sätt - genom anläggningar och tekniska hjälpmedel - görs tillgängliga även för rörelsehindrade och äldre medborgare, 2. att länsstyrelse skall äga rätt besluta om nyanläggning och disposition av tekniska hjälpmedel inom obrutna fjällområden. () ()
mot · G102127 · 1977-11-24 00:00:00 — 1977/78 127-133 med anledning av propositionen 1977/78:31 om riktlinjer i den fysiska riksplaneringen för vissa s. k. obrutna fjällområden Regeringen har i propositionen 1977/78:31 lagt fram förslag till avgränsning av s. k. obrutna fjällområden. Förslaget utgör en uppföljning av tidigare beslutade riktlinjer för fjällområdenas användning och innebär att vägbyggen, anläggande av kraftstationer och gruvor samt ett intensivt jordbruk i princip inte bör komma i fråga inom de aktuella områdena. Med hänsyn till områdenas betydelse, inte bara för människorna som har sin utkomst inom fjällområdet utan också från rekreationssynpunkt för befolkningen i närområdet och för turismen, är det viktigt att riktlinjer för användandet nu läggs fast. Dessa riktlinjer får dock inte innebära att möjligheterna till sysselsättning och utveckling försvåras. Obrutna fjällområden utgör enligt förslaget ungefär 35 96 av . 50 96 av länets yta finns ovan odlingsgränsen, och av denna del utgör de obrutna fjällområdena 70 96. Med hänsyn till att dessa områden ännu är ofullständigt kartlagda och undersökta i vad gäller förekomst av malm och industrimineral, är det viktigt att en fördjupad geologisk kartläggning sker och att prospekteringsarbetet får fortgå och intensifieras, inte enbart med hänsyn till sysselsättningen i utan med hänsyn till vår samhällsekonomi. För att underlätta prövningsförfarandet tidsmässigt vid ansökan om tillstånd för gruvbrytning bör regeringen kunna ge tillstånd till brytning. Bevarandeintressena med hänsyn till renskötsel, behovet av rekreationsområden och viljan att slå vakt om en storslagen natur borde kunna förenas med en önskan att underlätta ansträngningarna att ge nya sysselsättningsmöjligheter för människorna i malmfälten. Med stöd av det anförda hemställer jag att beslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om prospektering och gruvbrytning inom de orörda fjällområdena. 1 1977/78.
mot · G102129 · 1977-11-23 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:40 om åtgärder för att främja de mindre och medelstora företagens utveckling Industriministern har i propositionen 1977/78:40 under 8.2.2. Organisationsform, ledning och uppföljning m. m. angivit att industriverket med utgångspunkt i regeringens anvisningar fördelar de av till stiftelserna anvisade medlen. 1 övrigt sägs ingenting om grunderna för hur resurserna skall fördelas på de olika stiftelserna. Den fördelningsgrund som industriverket i huvudsak använt vid fördelning av den resursförstärkning som beviljats företagareföreningarna har varit antalet industriföretag inom länen. Kraven på insatser från de nya stiftelserna torde emellertid komma att bli väsentligt högre i industrifattiga län med svag industriell struktur än inom industririka län med rikt utbud på servicemöjligheter, särskilt som företag i industrifattiga län oftast har låg teknisk och organisatorisk utvecklingsnivå och även saknar ekonomisk stadga. Det kan därför bedömas synnerligen angeläget att man fastställer fördelningsgrunderna så, att resurserna fördelas efter behovet hos de inom länen befintliga företagen, vilket på goda grunder kan antas vara annan fördelningsbas än antalet industriföretag inom respektive län. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att antar följande förslag till tillägg till regeringens proposition 1977/78:40: Vid fördelning av anslagen för stiftelsernas verksamhet skall särskild hänsyn tas till det större behov av stiftelsernas insatser som finns inom län med svagt utvecklad industristruktur. () () () () () PER-A. () () ()
mot · G102131 · 1977-11-24 00:00:00 — av i m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:40 om åtgärder för att främja de mindre och medelstora företagens utveckling I propositionens Bilaga 1 föreslås bl. a. en utvidgning av systemet med statligt stöd till kommunala industrilokaler, såväl ekonomiskt som geografiskt. När det gäller den geografiska utvidgningen kan vi konstatera att den tyvärr stannat vid den allmänna stödområdesgränsen, vilket vi finner helt otillfredsställande. Mot bakgrunden av att många kommuner intill det allmänna stödområdet, i den s. k. grå zonen, från sysselsättningssynpunkt är minst lika hårt drabbade som kommuner inom det allmänna stödområdet, anser vi att en omprövning bör ske. Eftersom vi utgår från att problemen i den grå zonens kommuner är väl kända för , avstår vi från att närmare motivera nödvändigheten av att dessa områden bör omfattas av systemet med statligt stöd till kommunala industrilokaler. Som bekant kan stålindustrins utveckling medföra ytterligare svårigheter. Med stöd av det anförda hemställer vi att beslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts angående statligt stöd till kommunala industrilokaler. () ()
mot · G102132 · 1977-11-24 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:47 om åtgärder för att underlätta strukturomvandlingen inom specialstålindustrin och stålgjuteriindustrin I propositionen 1977/78:47 om specialstålindustrin uttalas att ansvaret för strukturrationaliseringen delas av samtliga berörda parter. Men effekterna av olika åtgärder måste i forsta hand utvärderas i samarbete mellan företagen och de anställda. Vi delar industriministerns uppfattning att det behövs aktiva åtgärder, men vill tillägga att samhället måste ta ledningen och driva på en samordning och effektivisering som leder till att företagens investeringar, produktutveckling och marknadsföring kan utvecklas på ett riktigt sätt. Inom ryms inom av propositionen berört område två företag, Åkers i kommun och i kommun. Företagsledningen vid Åkers gör den bedömningen att företaget inte står inför några alternativa utvecklingsmöjligheter. Annorlunda förhåller det sig med . I en regional utvärdering av stålindustrins utveckling framhåller i att företaget vid mest fördelaktiga utveckling fram kommer att ha omkring 250 färre anställda detta år än vad förutsatte i sin översyn av länsplaneringen. Den mest negativa utvecklingen skulle innebära en minskning med ca 1 000 personer jämfört med vad som antagits i länsplaneringen. I båda fallen synes man kunna räkna med en sysselsättningsminskning i andra näringsgrenar i kommunen. Allt enligt uppfattning. Beträffande effekter av en neddragning av personalen säger att är den helt dominerande arbetsgivaren i . Lägets allvar understryks ytterligare av de många inskränkningar som har vidtagits inom andra företag i . Vi delar slutsats att alla medel måste sättas in för att rädda sysselsättningen inom såväl stålföretaget som andra företag i kris inom kommunen. Här torde inte bli tillräckligt med lånemedel, utan det blir nödvändigt med möjligheter till lokaliseringsbidrag och/eller andra finansieringsmöjligheter. Vi inser i och för sig behovet av en fortsatt strukturomvandling inom specialstålindustrin. Det kan dock konstateras att Nybys förhandlingar med andra företag i branschen om samarbete/samgående inte har gett några resultat. Från Nybys sida har dock med stöd av personalföreträdare vidtagit åtgärder till förmån för rationell arbetsfördelning inom branschen. Andra specialstålverk har övertagit tidigare produktionsverksamhet , varvid 440 arbetstillfällen gått förlorade för . välkomnar vi en samordning för att stärka branschen. utgår vi ifrån den bestämda uppfattning som bl. a. kommit till uttryck inom den s. k. stålortsgruppen, nämligen att skall man ha produktion av kallvalsad plåt kvar i måste det ske en satsning på stränggjutning i . Vi förordar att lån eller bidrag ur tillgängliga investeringsmedel utgår för teknisk förnyelse och ökad konkurrenskraft vid enligt uppgjorda planer och under tillgodoseende av syftet med till industridepartementet inlämnad framställning. Under hänvisning till det anförda hemställer vi att till regeringen ger till känna vad i motionen anförts om tekniska och regionalpolitiska synpunkter på specialstålindustrins utveckling. () ()
mot · G102134 · 1977-11-24 00:00:00 — 1977/78 134-139 med anledning av propositionen 1977/78:48 om skatteutjämning i I propositionen 1977/78:48 föreslås en särskild lag om skatteutjämning i landstingskommun. Denna möjlighet till interregional skatteutjämning avser att vara ett komplement till det statliga skatteutjämningssystemet. Landstingskommunens möjlighet blir provisorisk och begränsad till . Vi vill betona att denna möjlighet måste ha provisorisk karaktär. Den kan endast motiveras av de speciella förhållandena inom . Den får därför inte tjäna som modell för landet i övrigt. I stället bör den avlösas av andra åtgärder inom ramen för det statliga skatteutjämningssystemet. I propositionen framhålls att kommuner och landstingskommuner skall vara likställda kommuntyper. Vi vill understryka detta. får inte bli en överkommun genom sina möjligheter till skatteutjämning. Det får inte styra kommunerna genom föreskrifter om hur skatteutjämningen skall användas. I propositionen förklaras att inte får ställa upp villkor som inskränker den kommunala självstyrelsen. Detta är en självklar förutsättning för att möjligheter till skatteutjämnande åtgärder inte ändrar relationerna mellan och kommunerna. får sålunda inte ställa upp villkor som innebär att de reellt sett styr kommunerna. För att detta inte skall ske fordras att det finns generella regler för utjämningsåtgärderna. Det är också nödvändigt för kommunernas självstyrelse i förhållande till att reglerna inte innehåller föreskrifter om hur skatteutjämningsmedlen skall användas. I propositionen föreslås vidare att inomregional skatteutjämning skall kunna ske genom bidrag och lån. I propositionen anges icke närmare under vilka villkor och på vilket sätt lån i skatteutjämnande syfte skall kunna lämnas. Det finns emellertid betydande risker för att långivaren uttalat eller outtalat via långivningen kan åstadkomma en styrning av den primärkommunala verksamheten som icke står i överenskommelse med uppfattningen om att landsting och primärkommun är två varandra kompletterande kommuntyper. Långivningen innebär betydande risker för att landstingen i kraft av sin långivning etablerar sig som en överkommun över primärkommunerna. Andra åtgärder som föreslås av den borgerliga regeringen verkar i samma riktning. Vi hyser stor tveksamhet till att skatteutjämning skall kunna ske genom lån, men med hänsyn till de speciella förhållanden som råder inom landstingsområdet och till att lagen har provisorisk karaktär har vi funnit det tillräckligt att 1 1977/78. 3 sami Nr 134-139 understryka angelägenheten av att långivningen utformas så, att varje möjlighet till uttalad eller outtalad styrning av den primärkommunala verksamheten kan uteslutas. Med hänvisning till det anförda hemställs att ger regeringen till känna vad som anförs i motionen beträffande riskerna för en landstingskommunal styrning av den primärkommunala verksamheten. () HANS ()