mot · G0021372 · 1977-03-03 00:00:00 — av i m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:59 om utbildning och forskning inom högskolan m. m. I propositionen 1976/77:59 markeras hörnstenarna i högskolereformen. På dem skall den fortsatta uppbyggnaden av högskolan baseras, med syftet att öka utbildningens geografiska tillgänglighet, främja den sociala rekryteringen till högskolestudier, bygga ut utbildningen på andra orter än universitetsorterna och utveckla utbildningens innehåll. Ett av reformens huvudmål anges vara en stegvis utbyggnad av högskoleutbildningen på ett större antal orter än . Därmed undanröjs ett faktiskt hinder för många människor att få del av en utbildning som de har haft behov eller intresse av och förutsättningar för. Genom närheten till utbildningstillfällen får många människor möjlighet till återkommande utbildning, och den sociala rekryteringen till högskolestudier utjämnas. Departementschefen erinrar om att slog fast att utbyggnaden av högskoleutbildningen i första hand borde avse annan utbildning än den traditionella universitetsutbildningen. Genom systemet med enstaka kurser och lokala linjer kan utbildningsutbudet byggas ut på de nya orterna, och därmed tillgodoses behovet av fortbildning och vidareutbildning hos de grupper som genom de nya behörighetsreglerna kan och vill studera vid högskolan. Som en viktig förutsättning för utvecklingsarbetet anges att de lokala myndigheterna skall ha stor frihet att disponera över sina resurser för att kunna pröva nya utbildningsalternativ. Departementschefen framhåller att denna frihet naturligtvis bör förenas med tillgång till erforderliga resurser. Reformens mål torde vara oomstridda. De i propositionen föreslagna medlen att genomföra reformen står dock inte i relation till målen. Blir detta förhållande bestående, fjärmas verkligheten från de uppställda målen, och människorna på utbyggnadsorterna kommer att finna att den nya högskolan har litet värde för dem. 1 denna motion behandlas utbyggnadsorternas utvecklingsmöjligheter med tillämpning på förhållandena i /. Genom förslaget till högskolelag och föredragandens ställningstagande till de organisatoriska frågorna fastläggs den yttre ramen för högskoleenheternas verksamhet. På utbyggnadsorterna kommer regeringens lagförslag att skapa problem när det gäller den statliga högskoleenhetens behov av att sambruka resurser med gymnasieskolan. På många utbyggnadsorter är det av samordningsskäl lämpligt med gemensamma linjenämnder för statlig och primärkommunal högskoleutbildning inom de sektorer där båda huvudmännen bedriver likartad utbildning. Härigenom garanteras ett effektivt resursutnyttjande och goda relationer mellan olika lärår- och elevgrupper. Därför bör kategoriska ställningstaganden mot gemensamma linjenämnder för statlig och primärkommunal högskoleutbildning undvikas. Högskoleenhet som måste hyra lokaler och undervisningsmateriel i kommuns gymnasieskola har inget behov av särskilda styrelser för sina institutioner och arbetsenheter. Enligt förslaget till högskolelag, 26 §, skall emellertid institution eller arbetsenhet ledas av en styrelse, om inte regeringen föreskriver annat. Vid de mindre högskoleenheterna kan det vara lämpligt att vissa institutioner och arbetsenheter direkt underställs högskolestyrelsen. Regeringens föreskrifter måste utformas så att detta blir möjligt. Studieorganisatoriskt utvecklingsarbete och lokalisering av högskoleutbildning Främst tre faktorer kommer att påverka den framtida skolstrukturen i . För det första eftersträvas på identitet mellan högskoleutbildningen och den utbildning för vilken de allmänna behörighetskraven för högre studier enligt riksdagsbeslut gäller. För det andra kommer med säkerhet att lagfästa skyldigheten att planera högskoleutbildningen för en växling mellan studier och yrkesverksamhet (återkommande utbildning). För det tredje skall nya yrkesinriktade utbildningslinjer, som vänder sig till nya studerandegrupper, utvecklas. Till dessa linjer kan anknytas påbyggnadslinjer för fortsatta studier mot ökad yrkeskompetens eller forskarutbildning. De här uppräknade faktorerna kommer att leda till en strukturförändring inom både gymnasieskola och högskola. Elevtillströmningen ökar till de tvååriga gymnasielinjerna och minskar till de tre- och fyraåriga i takt med att nya korta yrkesinriktade högskoleutbildningar utvecklas inom ramen för etapporganiserade utbildningslinjer, inriktade mot olika arbetsmarknadssektorer. Om denna utveckling sker med tillfredsställande geografisk fördelning av kursutbudet, är den inte till nackdel utan tvärtom till fördel för landets näringsliv. Vid en framtida fördelning av anslag på högskoleenheter blir det naturligt att successivt överföra resurser för grundläggande högskoleutbildning från de nuvarande universiteten till de nyetablerade högskoleenheterna. Sektorn för utbildning för tekniska yrken Under en följd av år har svårigheterna att rekrytera elever till teknisk och naturvetenskaplig utbildning påtalats i statsverkspropositionen utan att konkreta åtgärder ännu vidtagits. Högskolans tekniska sektor är underdimensionerad i förhållande till övriga sektorer och samhällets behov av tekniskt skolad arbetskraft. Utbildningsutbudet är ensidigt inriktat och innehåller huvudsakligen långa utbildningslinjer, som inte lämpar sig för återkommande utbildning. Utbudet måste differentieras och nya arbetsmarknadsanpassade utbildningar utvecklas. Försöksverksamheten med YTH är värdefull och angelägen. Vid lokalisering av YTH-utbildning måste utbyggnadsorterna prioriteras, men hänsyn måste därvid tas till orternas utbildningskapacitet och industriella förutsättningar. I /finns goda lokala förutsättningar för utveckling av nya YTH-linjer, t. ex. i installationsteknik för el- och VVSbranschen samt i fordonsteknik för bil- och motorbranschen. För att förhindra onödig fördröjning och möjliggöra att nya YTH-utbildningar snabbt kan komma till stånd efter ett beslut härom bör erforderliga förberedelser igångsättas. Även andra tekniska utbildningar måste utvecklas. Kurser för vidareutbildning av gymnasieingenjörer är angelägna. De kan planeras så att de ger både fördjupad studieförberedelse och höjd yrkeskompetens. Härigenom kan de tillsammans med YTH-utbildningen bidra till att kursutbudet inom den tekniska sektorn utvecklas mot ett system för återkommande utbildning. Sektorn för utbildning för administrativa, ekonomiska och sociala yrken Försöksverksamheten med kombinerad gymnasieutbildning och utbildning vid de filosofiska fakulteterna föreslås upphöra med utgången av innevarande budgetår. Dessas, k. kombinationsutbildningar föreslås överförda till linjer i den statliga högskolan. Någon seriös utvärdering eller sammanfattande rapport om försöksverksamheten har inte redovisats. Denna har varit hårt centralt styrd. Därför har utbildningen, trots karaktären av försöksverksamhet, inte kunnat anpassas till nya studerandegrupper eller arbetsmarknadens behov. På grund härav har den inte heller kunnat rekrytera studerande i tillräckligt antal. Så har bl. a. varit fallet i /. Genom lokalt utvecklingsarbete i har nya attraktiva utbildningar utformats, som kan ersätta kombinationsutbildningarna. Därför bör endast besluta om totala antalet antagningsplatser per högskoleenhet för allmänna linjer som ersätter kombinationsutbildningarna. Den slutliga fördelningen av platser på resp. linje bör få avgöras av den enskilda högskoleenhetens styrelse i samråd med UHÄ. Vägledande för riksdagsbeslutet bör vara den fördelning av antagningsplatser på skolenheter som medgivits i skolorganisationen /77. Antalet antagningsplatser på allmänna linjer bör inte skäras ned på utbyggnadsorterna i förhållande till tidigare medgiven skolorganisation. I /bör antalet antagningsplatser vara oförändrat 60 för de allmänna linjer som ersätter kombinationsutbildningarna. Sektorn för utbildning för vårdyrken Korta allmänna linjer inom vårdyrkessektorn, vilka inte kräver stora nyinvesteringar i lokaler och utrustning, bör kunna tilldelas med hänsyn till lokala behov. Detta gäller särskilt sociala servicelinjen. Den bör redan under /78 arrangeras i som allmän linje med 32 antagningsplatser enligt förslag från organisationskommittén i högskoleregion. Kommittén har även föreslagit att arbetsterapeutlinjen med 30 antagningsplatser skall lokaliseras till . Förslaget bör realiseras senast /79. Den i propositionen föreslagna kapaciteten för vidareutbildning av sjuksköterskor har inte fördelats på högskoleorterna. I både och finns ett mycket stort behov av denna utbildning. Tilldelningen av antagningsplatser på de båda orterna bör följaktligen vara minst så stor som under /77. Sektorn för utbildning för undervisningsyrken för högskoleregion har föreslagit att fritidspedagoglinjen i /skall utökas till 176 antagningsplatser. I propositionen har ökningen av antalet platser nedskrivits till 62. Vidare har organisationskommittén föreslagit att förskollärarlinjen byggs ut med ytterligare 60 antagningsplatser i /. Propositionen medger en ökning med endast 6 platser. Antalet antagningsplatser för fritidspedagogoch förskollärarlinjerna i /måste utökas med minst 60. Sektorn för utbildning för kultur- och informationsyrken Kultursektorn är en lämplig inkörsport för försök med olika former för forskningsanknytning av grundläggande högskoleutbildning. Inom denna sektor kan lätt decentraliserade forskningsprojekt genomföras i samverkan mellan högskoleenheter med och utan forskningsbärande institutioner. Kommunstyrelsen i har föreslagit att ett invandrarinstitut inrättas i . Institutet skall bedriva forskning rörande olika invandrargruppers kultur och deras möjligheter att i bibehålla och vidareutveckla sitt kulturarv. Institutet kan genom sin verksamhet även vara ett stöd för utbildning rörande invandrarfrågor, utbildning av personal vid invandrarby råer, kontakttolkutbildning etc. Från anslaget Vissa omkostnader i samband med högskolereformen bör medel kunna avdelas för och högskolan i / för gemensamma förberedelser för forskning rörande invandrare enligt ovanstående förslag. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi 1. uttalar att gemensamma linjenämnder får inrättas för utbildningar under statligt och primärkommunalt huvudmannaskap, 2. begär att regeringen i tillämpningsföreskrifter möjliggör att institutioner och arbetsenheter direkt kan underställas högskolestyrelsen, 3. uttalar att resurstillskottet för lokala och individuella linjer och enstaka kurser skall öka och främst tillfalla utbyggnadsorterna, 4. beslutar att tilldelningen av antagningsplatser för korta, yrkesinriktade, allmänna linjer på utbyggnadsorterna /78 skall vara minst lika stor som i beslutad skolorganisation /77, 5. uttalar att vid lokalisering av YTH-utbildning utbyggnadsorterna prioriteras, 6. beslutar att tilldela /60 antagningsplatser på allmänna linjer som ersätter nuvarande kombinationsutbildningar, 7. beslutar tilldela /32 antagningsplatser för sociala servicelinjen i , 8. beslutar tilldela /ytterligare 30 antagningsplatser för var och en av förskollärar- och fritidspedagoglinjerna. () () () () () (s) ()