ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G002338 · 1977-01-20 00:00:00 — av m. fl. om utträde ur Världsbanksgruppen tillkom 1946 efter initiativ av . Under hela sin historia har banken och dess senare tillkomna underorgan, t. ex. , tjänat ekonomiska och politiska syften. Länder har i flera fall haft en alltför progressiv regim för att Världsbanksgruppen skulle bevilja lån, men aldrig har lån nekats ett land därför att det varit för reaktionärt. fick före militärkuppen inga lån men har därefter tillhört de största låntagarna. Efter kuppen i , då en nationalistisk regim ersattes med ett anhang massmördare i den internationella storfinansens sold, har blivit ett av de största låntagarländerna. Samma har varit förhållandet med . Under den demokratiskt valde presidenten tid beviljades inga lån från , men sedan den militära förbrytarligan med i spetsen skjutit sig till makten har fått rikliga lån från Världsbanksgruppen. Under förra verksamhetsåret, 1975/76, var (10 96), (10 96), (7 96), (6 96) och (5 96) de största låntagarna hos , medan (41 96), (11 96) och (7 96) var de största mottagarna av lån från underorgan . Med fa undantag fortsätter således banken sina reaktionära syften och traditioner. kan utnyttja Världsbanksgruppen för sina syften genom att länderna där får rösträtt efter de bidrag de förmår betala in, vilket främst gynnat som den största medlemsstaten. Som jämförelse kan nämnas att samtliga nordiska medlemsstater tillsammans har 3,51 96 av rösterna, medan ensamt har 22,6 96 av rösterna i och 25,14 96 av rösterna i . tillhör de per capita allra största bidragsgivarna till Världsbanksgruppen. I årets budgetproposition, bilaga 6, föreslås att 252,1 milj. kr. skall användas för anslag åt , om IDA:s resurser skall fyllas på, och dessutom föreslår regeringen en ökning av posten Övriga multilaterala bidrag med mer än 100 milj. kr. för den händelse bidrag till skulle öka. deltagande i Världsbanksgruppen kan kritiseras utifrån många utgångspunkter. kan inte kontrollera användningen av de pengar som ges till , och detta blir ett problem då den politik som Världsbanksgruppen för är så entydigt och starkt reaktionär. Dessa biståndsmedel kan alltid ges en bättre och mera effektiv användning om de används i bilaterala program med progressiva regimer och rörelser eller i multilaterala program, vilka inte bär socialt och politiskt utvecklingsfientliga prägel. Det finns heller ingen anledning att tro att denna prägel kan förändras. och andra imperialistiska stormakter har därför ett alltför stort inflytande. bör därför lämna Världsbanksgruppen. bör icke vidare bevilja några anslag till eller dess underorgan. Med hänvisning till ovanstående föreslås 1. att uttala att bör utträda ur Världsbanksgruppen, 2. att avslå förslaget i budgetpropositionen bilaga 6 under punkten C 1 om ett anslag om . till Internationella utvecklingsfonden och att under samma punkt under rubriken multilaterala bidrag anslå ett förslagsanslag med ett från . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G002339 · 1977-01-20 00:00:00 — av m. fl. om avslag på anslagen till Asiatiska och Asiatiska utvecklingsfonden Asiatiska och dess underorgan Asiatiska utvecklingsfonden domineras av den japanska imperialismen. Bankens verksamhet har varit helt underordnad imperialismens intressen i . Den främjade marionettregimer i och . Den banar nu vägen för ökad japansk dominans i och för förstärkning av imperialismens grepp över huvud taget över de fattiga icke-socialistiska länderna i . har varit medlem i den Asiatiska sedan den startade. har inte givit några bidrag till Asiatiska utvecklingsfonden. Fondens verksamhet inleddes . Regeringen antyder i budgetpropositionen att ett skäl till att nu skulle vara berett till ytterligare insatser för Asiatiska och utvecklingsfonden skulle vara att förutsättningar nu skulle finnas för att banken skulle kunna medverka till att finansiera utvecklingsinsatser och återuppbyggnadsprojekt i . I budgetpropositionen föreslås att . anslås till banken och . Regeringen vill binda upp till att bidra med 41,8 milj. kr. Dessa pengar kan användas på bättre sätt. De kan t. ex. direkt mobiliseras för ökade insatser till stöd för återuppbyggnaden i , och . Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar att avslå förslagen i budgetpropositionen bilaga 6 under punkten C 1 om anslag om . till Asiatiska och om . till Asiatiska utvecklingsfonden. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G002340 · 1977-01-19 00:00:00 — om höjt anslag till särskild hjälpverksamhet till förmån för värnpliktiga och deras anhöriga har de värnpliktigas förmåner kraftigt förbättrats. Således har bl. a. ett nytt system för förmåner under grundutbildningen trätt i kraft. Det innebär höjda ersättningar särskilt för de meniga som tas i anspråk för utbildning än vad som är normalt. I särskild motion av m. fl. lägger socialdemokraterna till detta fram förslag om ytterligare förbättringar av stödet till de värnpliktiga under grundutbildningen. Trots genomförda och föreslagna förbättringar finns det ett behov av individuella insatser som inte täcks av de generella stödformerna. Under anslaget Vissa ersättningar m. m. anvisas medel för särskild hjälpverksamhet till förmån för värnpliktiga och deras anhöriga. Innevarande budgetår har för detta ändamål anvisats . I budgetpropositionen ställer sig regeringen kallsinnig till en utökning av anslagsgivningen till dessa särskilda insatser. Utan angivande av motiven bakom denna negativa inställning avvisas framställningen om höjt anslag till verksamheten. Vi finner det för vår del styrkt, både av innevarande budgetårs krav och av personalvårdsbyråns motiveringar, att en höjning är rimlig och föreslår därför att ytterligare . anvisas för ändamålet. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att , i syfte att öka medlen till särskild hjälpverksamhet till förmån för värnpliktiga och deras anhöriga, till Vissa ersättningar m. m. (försvarsdepartementet) för /78 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av . () ()
mot · G002341 · 1977-01-20 00:00:00 — av herrar och om verksamheten vid försvarets förvaltningsskola Genom beslut vid 1975/(prop. 1975/76:190) inrättades försvarets förvaltningsskola. Enligt riksdagsbeslutet skall förvaltningsutbildningen utvecklas stegvis i den riktning som föreslagits i utredningsarbetet inom krigsmaktens förvaltningsutbildningsutredning. Förvaltningsskolan skall inrättas . En särskild organisationskommitté har haft regeringens uppdrag att förbereda starten. Den har också lagt fram förslag om bi. a. den fortsatta utvecklingen. förslag har endast i ringa del vunnit anslutning från försvarsministerns sida. Medel beräknas dock för två nya tjänster, vilkas uppgifter preciseras till att främst gälla förberedelser för den beslutade lokaliseringen av skolan till . Enligt vår mening är en utveckling av skolan i enlighet med riksdagsbeslutet angelägen. Inte minst gäller detta för den civila personalen inom försvaret. Vi är dock beredda att godta en något långsammare utbyggnadstakt än vad organisationskommittén förordat. Däremot delar vi inte uppfattningen om inriktningen av arbetsuppgifterna för de två nya tjänsterna. Förslag härom har inte heller lämnats av organisationskommittén. Som det viktigaste framstår nu att skolan tillförs resurser för utvecklingsarbete inom förvaltningsutbildningen. bör därför som sin mening ge regeringen till känna att de två nya tjänsterna bör ha som huvuduppgift att syssla med utvecklings- och utbildningsarbete. Någon merkostnad uppkommer inte i anledning av detta förslag. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande tjänster vid försvarets förvaltningsskola.
mot · G002344 · 1977-01-19 00:00:00 — om ytterligare medel för information i säkerhets- och försvarspolitiska frågor Efter förslag av den socialdemokratiska regeringen i prop. 1975:1 (bil. 6 s. 75) beviljades folk och försvar ett engångsanslag om . under /76 för information i anslutning till arbetet försvarsutredning. För innevarande budgetår har på motsvarande sätt ett belopp om . anvisats (prop. 1975/76:100, bil. 6, s. 86). Dessa medel har ställts till förfogande för politiska, fackliga och andra organisationers verksamhet när det gäller säkerhets- och försvarspolitiska frågor. Det har medfört en betydande stimulans av debatten kring dessa frågor inom dessa organisationer. I förhållande till de medel som de militära myndigheterna förfogat över har det givetvis varit ett ringa belopp, men det har likväl på ett påtagligt sätt vidgat den försvarspolitiska diskussionen till nya grupper. I den borgerliga regeringens budgetförslag har dessa informationsmedel helt strukits bort. Enligt vår mening bör man i stället permanenta och utveckla denna stimulans till den försvarspolitiska debatten, vilken inte bör knytas till pågående utredningsarbete. Vi föreslår därför att folk och försvar för /78 erhåller ett anslag om I , varav . för särskilda informationsinsatser. Vad vi här föreslagit innebär att anslaget Vissa nämnder m. m. under sjätte huvudtiteln uppförs med . Vi avser senare att, i samband med behandlingen av totalförsvarsbeslut, återkomma med förslag om vilket anslag som i motsvarande mån skall reduceras. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att i syfte att ge folk och försvar ökade medel till information, till Vissa nämnder m. m. (försvarsdepartementet) för /78 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av .
mot · G002346 · 1977-01-19 00:00:00 — av m. fl. om rätt till efterlevandepension i vissa fall För rätt till änkepension från allmänna tilläggspensioneringen (ATP) fordras bl. a. antingen att äktenskapet mellan den avlidne försäkrade och änkan varat och ingåtts senast den dag han fyllde eller att den avlidne försäkrade efterlämnar barn som också är barn till änkan. I motsats till vad som gäller för rätt till änkepension från folkpensioneringen krävs i fråga om änkepension från ATP att ett legalt äktenskap förelegat. Det räcker således inte att parterna stadigvarande sammanbott utan vigsel. Denna brist på överensstämmelse mellan de två pensionsgrenarna har uppmärksammats i såväl riksdag som utredningssammanhang. Sålunda yrkades i de två likalydande motionerna 1964:1:222 och 11:264 att rätt till änkepension inom tilläggspensioneringen skulle tillkomma även sådan sammanboende kvinna som har rätt till änkepension från folkpensioneringen. Motionerna jämte andra lagutskottets betänkande 1964:55 i ämnet överlämnades till pensionskommitté. Frågan togs upp i kommitténs slutbetänkande Familjepensionsfrågor m. m. (SOU 1971:19). Kommittén fann önskemålet om överensstämmande regler inom folkpensioneringen och tiläggspensioneringen värt beaktande men också att man kunde lägga i viss mån andra synpunkter på änkepensioneringen inom ATP än inom folkpensioneringen. För folkpensioneringens vidkommande var behovssynpunkterna helt dominerande. Det gällde här att skapa en grundtrygghet för människor för vilka hjälpbehovet var stort. Inom ATP-systemet var däremot även andra synpunkter värda beaktande. a. var utgångspunkten här att låta änkan lå behålla en del av den levnadsstandard hon hade före makens bortgång. Vidare överensstämde reglerna inom ATP med vad som gällde inom den statliga och kommunala tjänstepensioneringen. Alla dessa överväganden och beslut talar om kvinnans situation vid mannens bortgång. Men har utgått från då mannen nödvändigtvis var försörjande part och inte förutsett förändringar i detta förhållande. En ny tid försöker skapa jämställdhet mellan de två kontrahenterna, vilket kan betyda att kvinnan i många fall blir den som har den huvudsakliga inkomsten. har man tydligen inte förväntat sig en ökning av antalet par som lever sammanboende utan att vara gifta. I pressen ges då och då uppgifter om efterlevande kvinna som, på grund av att sammanboendet inte lett till äktenskap, ställs utan änkepension-ATP efter den avlidne (t. ex. ). Det är troligt att exempel på motsvarande fall gällande efterlevande manlig kontrahent kan komma att ges. När det gäller frågan om lika villkor för båda könen i pensionshänseende övervägs detta numera i pensionskommittén efter beslut vid 1975/(SfU 1975/76:25). Däremot kvarstår bristen gällande änkepensionATP i de fall där man och kvinna levt sammanboende utan att äktenskap ingåtts. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar att överlämna motionen för övervägande () () AXEL () i
mot · G002347 · 1977-01-20 00:00:00 — av herrar och i om vidgad rätt till ersättning för asbestskador Skador som orsakas av arbete med asbest visar sig ibland forst efter många / nu gällande lagstiftning, yrkesskadeförsäkringslag (YFL), saknas generella regler i vad gäller frågan om hur äldre fall - dvs. sådana som inte tidigare betraktats som fall av yrkessjukdom men där nya rön skulle medföra ett annat ställningstagande - skall behandlas i yrkesskadeförsäkringshänseende. En bedömning får ske från fall till fall. Två viktiga förhållanden kan dock fastslås. För det första kan ersättning enligt YFL i form av sjukpenning inte utgå tillbaka än räknat för framställningen. För det andra gäller att de vanliga preskriptionsbestämmelserna inte äger tillämpning på yrkesskadeförsäkringen, dvs. ersättningsanspråk p. g. a. yrkessjukdom kan framställas även om förflutit. Den äldre lagstiftning som gällde före har här ingen regel om undantag från 1 O-årsgränsen. Enligt uppgift från läkare vid lungkliniken i innebär detta att personer som med läkarintyg kan styrka skador, orsakade av asbest, icke kan erhålla ersättning om intyget är daterat efter det anställningen slutat. den nya arbetsskadeförsäkringen följer principen att lagstiftningen endast skall tillämpas på fall som inträffat efter lagens ikraftträdande. Från denna regel finns ett viktigt undantag. Således skall skada till följd av annat än olycksfall anses ha inträffat den dag skadan visar sig. Det borde finnas möjlighet att göra undantag för dem som erhållit avslag enligt äldre lagstiftning men som med läkarintyg kan härleda skadan till arbetssjukdom orsakad av tidigare anställning. Även om antalet personer som är i denna situation inte är många är det viktigt för dem det gäller. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos regeringen anhåller om förslag till ändring av gällande lagstiftning så att den ger möjlighet till undantag från tidsgränsen vad beträffar ersättning för asbestskador.
mot · G002350 · 1977-01-21 00:00:00 — av i och fröken om vidgad rätt till föräldrapenning vid vård av sjukt barn Föräldraförsäkringens bestämmelserom ledighet med ersättning vid barns sjukdom är en värdefull tillgång för barnfamiljerna. En höjning av åldersgränsen upplevs dock av många som angelägen. Det känns otryggt och otillfredsställande att lämna ett sjukt barn esnamt, även om det fyllt . Vanligen torde emellertid tillsynsbehovet vara mindre, när barnet kommit upp än . Vid infektionstoppar och barnsjukdomar kan emellertid även barn som fyllt behöva vård av en förälder. Vi menar att vårdbehov finns, oavsett barnets ålder, och att det naturligtvis är mycket svårt att dra en för alla lämplig, övre åldersgräns vid vård av sjukt barn. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en utvärdering av nuvarande åldersgräns vid vård av sjukt barn. () ()
mot · G002351 · 1977-01-20 00:00:00 — 1976/77 351-360 om förenklat förfarande vid handläggningen av bidragsansökningar Samhällets åtgärder på handikappområdet är mångskiftande. Det kan gälla AMS-bidrag till bil, färdtjänst, parkeringstillstånd, skattebefrielse, återbäring av bilskatt, handikappersättning, förtidspension, ortopediska hjälpmedel (skor, korsetter, som i regel behövs hela livet) etc. Förmånerna utgår efter behovsprövning. , då den handikappade skall ansöka om en förmån, måste läkare styrka handikappet med ett intyg. Intyget skall avlämnas efter fastställt formulär, och proceduren i sin helhet kan ta , innan själva intyget är klart. För gravt handikappade känns det byråkratiskt att ständigt behöva bevisa en skada som är definitiv. Läkarna får också avsätta mycket tid för utfärdandet av dylika intyg. Det är både fysiskt och psykiskt arbetsamt för många handikappade att få fram de intyg som fordras. måste kurator eller socialvårdspersonal kopplas in i ansöknings förfarandet. Även själva ansökningsformulären för bidrag o. d. upplevs som omständliga. Den enskilde tvingas lämna uppgifter och intyg, som inte alltid kan anses nödvändiga för det aktuella ärendet. En viss förenkling bör kunna ske, särskilt när det gäller läkarintyg för personer med bestående skada. På försäkringskassorna finns t. ex. gravt handikappade registrerade genom ansökan om förtidspension och handikappersättning. Ett sätt är att förtroendeläkarna på försäkringskassorna ges möjlighet att genom dessa handlingar utfärda ett certifikat, som den handikappade kan uppvisa vid ansökningstillfället. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar begära att regeringen vidtar åtgärder för att förenkla förfarandet vid handläggningen av ansökningarom bidrag och förmåner från samhället samt att förtur därvid, på sätt som anges i motionen, ges formerna för prövning av de handikappades ansökningar. I 1976/77.
mot · G002352 · 1977-01-19 00:00:00 — av i om kostnadsfria läkemedel för psoriasis Psoriasis är en mycket vanlig, i allmänhet kronisk hudsjukdom, vars orsak inte är närmare känd. Sjukdomen är inte smittosam men kan vara ärftlig. I vårt land beräknas inte mindre än 200 000 personer lida av sjukdomen och 800 000 vara anlagsbärare. Sjukdomen medför avsevärda kostnader i fråga om läkarvård, salvor, bandage, förstörda säng- och gångkläder samt ofta krav på nödvändiga hälsoresor. En undersökning bland 3 000 proriasissjuka visade att den genomsnittliga läkemedelskostnaden per patient under föregående år skulle vara . En bidragande orsak till den höga kostnaden är att preparaten dels har en begränsad lagringstid, dels innehåller cortison, varför läkarna skriver ut små mängder varje gång. Enligt 1974:651 är läkemedel för 29 förtecknade sjukdomar kostnadsfria för patienten. Psoriasis berättigar emellertid f. n. inte till sådana kostnadsfria läkemedel. Enligt min uppfattning borde även de psoriasissjuka med sina höga preparat- och andra kostnader komma i åtnjutande av denna förmån. En liknande motion (1975/76:746) till förra årets medförde att socialförsäkringsutskottet i sitt betänkande 1975/76:42 hemställde att socialpolitiska samordningsutredningen närmare skulle utreda frågan. Mig veterligen har utredningen inte kommit med något förslag, och de psoriasissjuka står fortfarande utanför denna välbehövliga hjälp. Med stöd av det anförda hemställer jag att hos regeringen anhåller att regeringen överväger en sådan ändring i kungörelsen (1954:520) med förteckning över kostnadsfria läkemedel att även sjukdomen psoriasis intages i denna förteckning.
mot · G002353 · 1977-01-19 00:00:00 — av m. fl. om inkomstgränsen för erhållande av studiehjälp Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1976/77:429 hemställs att beslutar att vid prövning av inkomstprövad studiehjälp av den del av förmögenheten som överstiger . jämställs med inkomst. () i Nennesholm () i Holmgården () i Öskevik 1* 1976/77.
mot · G002356 · 1977-01-19 00:00:00 — av m. fl. om viss ändring i lagen om bidragsförskott När en förälder som inte har vårdnaden om sitt barn är skyldig att utge underhåll kan bidragsförskott utgå av det allmänna till den förälder som har vårdnaden. I lagen (1964:143) om bidragsförskott ges bestämmelser om detta. Enligt 18 5 nämnda lag äger , på framställning av barnavårdsnämnden eller den underhållsskyldige, besluta att återkrav gentemot den underhållsskyldige skall efterges. Eftergift får meddelas om det är skäligt med hänsyn till att den underhållsskyldige varit sjuk, arbetslös, omhändertagen för vård eller haft stor försörjningsbörda. Eftergift kan också medges om det av annan anledning framstår som skäligt. Möjligheterna till eftergift av återkrav förbättrades avsevärt genom en lagändring (1974:143 prop. 1974:12) som trädde i kraft . Före detta datum kunde eftergift endast ges om särskilda skäl förelåg. Det hade i tillämpningen visat sig att de beslutande myndigheterna tolkade den dåvarande bestämmelsen mycket restriktivt. Ändringen har inneburit att flertalet ansökningar om eftergift numera bifalles. Förutsättningen för eftergift är att den underhållsskyldige på grund av sociala skäl under längre eller fått sin förmåga att erlägga underhållet nedsatt. Vid bedömande av den enskildes ekonomiska situation utgår i regel från det s. k. förbehållsbeloppet, som tillämpas av kronofogdemyndigheten. Detta belopp är något högre än både normerna för existensminimum och socialhjälpsnormen, varför bedömning i regel är generösare än t. ex. de sociala myndigheternas i samband med prövning av rätten till socialhjälp. Nämnas kan att underhåilsskyldig, som stadigvarande fått sin betalningsförmåga avsevärt nedsatt, hos rätten och sociala centralnämnden kan begära jämkning av det belopp han är skyldig att utge i underhåll. Möjligheterna till eftergift av återkrav bör emellertid ytterligare förbättras, nämligen i de ärenden där den underhållsskyldige gör sin värnpliktstjänstgöring. utgör bidragsförskottsbeloppet /månad. medan familjepenningen för barn är /dag. Om den underhållsskyldige således före sin värnpliktstjänstgöring förbundit sig att betala ett belopp som överstiger familjepenningen, uppkommer automatiskt en skuld för honom . Detta är otillfredsställande och orättvist. Visserligen har den värnpliktige möjligheter att begära jämkning av sitt underhållsbidrag, men det är ytterst få som känner till denna möjlighet, och en generell bestämmelse enligt ovanstående förslag skulle administrativt sett möjligen vara enklare. Man kan dock säga att den underhållsskyldige är medveten om sin värnplikt då han undertecknar sitt avtal, men det är svårt att förutse de generella höjningar av underhållsbidragen som automatiskt sker (av hänsyn till penningvärdet), varför det även i sådana ärenden kan uppkomma besvärande skulder. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer att sådant tillägg lill lagen om bidragsförskott införes att eftergift av återkrav medgives också vid värnpliktstjänstgöring. () ()
mot · G002358 · 1977-01-20 00:00:00 — av m. fl. om yrkesmedicinsk verksamhet vid i Yrkesmedicinska problem berör allt fler anställda i vårt arbetsliv på skilda håll i samhället. För stora grupper medför arbetet betydande och allvarliga hälsorisker. Behovet av bl. a. medicinska insatser ökar. Inom den region som betjänas av i saknas särskilda resurser för yrkesmedicin. Sjukhuset har inte som övriga regionsjukhus någon yrkesmedicinsk klinik. Vi hemställde i en motion till 1975/att, vid den fortsatta utbyggnaden av den yrkesmedicinska verksamheten, i skulle komma i första hand, bl. a. sett mot den bakgrunden att det inom upptagningsområdet för sjukhuset finns ett stort antal tunga industrier, varav många med problem från miljö- och hälsosynpunkt. Med hänvisning till pågående utredningsarbete avslog motionen i fråga. Vårt krav på en yrkesmedicinsk klinik i har sedermera understrukits i den plan för hälso- och sjukvården som i län antog . I årets budgetproposition tilldelas en tjänst för yrkesdermatologi. Härutöver framhålls att sjukhusets yrkesmedicinska enhet bör kunna lämna viss service även till . Detta är enligt vår mening inte tillräckligt. Sjukhuset har goda lokal- och utrustningsmässiga förutsättningar för mer omfattande yrkesmedicinsk verksamhet. För att organisera, samordna och leda en sådan verksamhet synes en särskild överläkartjänst behöva inrättas. råder brist på yrkesmedicinare. Det är därför angeläget att utbildningen breddas så att behovet av insatser inom yrkesmedicin och företagshälsovård kan tillgodoses. Överläkartjänsten är därvid angelägen även från utbildningssynpunkt. Sammanfattningsvis kräver vi att frågan om utbildning i yrkesmedicin blir föremål för särskilda överväganden med speciell hänsyn till situationen förden yrkesmedicinska verksamheten vid i . Med hänvisning till det anförda föreslår vi1 att ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande yrkesmedicinsk verksamhet vid i . '(Se även motion 1976/77:373)