ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G002554 · 1977-01-20 00:00:00 — 1976/77 554-563 av i m. fl. om vård för cystisk fibrös Cystisk fibrös är en medfödd, ärftlig sjukdom. Den uppträder när vissa körtlar inte fungerar normalt. Slemkörtlarna utsöndrar ett onormalt tjockt och segt slem. Svettkörtlarna producerar en ovanligt salt svett. Slemmet täpper till de små luftrören i lungorna och ger andningsbesvär. Den stora saltutsöndringen via svettkörtlarna kan leda till saltbristchock. Stor risk föreligger för infektioner m. m. I fanns ISO kända fall av sjukdomen. Man räknar med att 1:30 har anlag för den. Sjukdomen är mycket svår, utan behandling är medellivslängden beräknad . Endast med en mycket strikt behandling kan en väsentligt förbättrad prognos förväntas. De CF-sjuka får naturligtvis redan nu vård. En vård som är mycket krävande för den sjuke och förde anhöriga. Den underlättas dock i viss mån av vårdnadsbidrag m. m. En sociologisk undersökning har dock visat på behov av utökat stöd till denna kategori. I medeltal räknar man med att och per dag åtgår för denna vård. Exempel finns på att vården tar upp till . Till detta kommer i medeltal för besök hos läkare och sjukgymnast. Den sjuke och hans familj upplever ofta isolering och psykiska problem. Isolering på grund av infektionsrisken eller därför att omgivningen felaktigt tror att sjukdomen smittar. Psykiska problem exempelvis hos tonårspatienter på grund av oro . Den förbättrade behandlingen och ökade upplysningen till CF-familjer har medfört att medellivslängden har ökat från till 13 3/. Möjligheterna till fullständig långtidsbehandling för CF-patienter i är goda. En förutsättning är naturligtvis att sjukdomen upptäcks . blir diagnosen för CF mycket sällan fastställd förrän patienten har tydliga symtom på sjukdomen och obotliga lungförändringar. Därför bör en undersökning ske i nyföddhetsåldern. Kostnaden förensådan undersökning beräknades 1974 till . (120 000 födda). Detta innebären kostnad av . perCF(36). En tidig upptäckt av CF leder til en bättre överlevnad och bättre funktion hos den sjuke och hans anhöriga. Av detta följeratt stora psykologiska och sociala vinster är att hämta. J sam!. Den sjuke kan enligt vad man nu vet inte bli fri från sjukdomen. Med det anförda hemställes1 att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om behovet av vård för patienter med cystisk fibrös. AXEL () i () () 1 (Se även motion 1976/77:555)
mot · G002555 · 1977-01-20 00:00:00 — av i m. fl. om forskning rörande cystisk fibrös Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1976/77:554 hemställes att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen 1976/77:554 om behovet av forskning avseende cystisk fibrös. AXEL () i () ()
mot · G002557 · 1977-01-21 00:00:00 — av m. fl. om beredskapsarbete med upprustning av Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1976/77:556 hemställs att beslutar att hos regeringen begära att som beredskapsarbeten igångsätts upprustningsarbeten av bandelarna och . () ()
mot · G002559 · 1977-01-20 00:00:00 — Motion 1976/77:559 av m. fl. om ersättning från sjukförsäkringen för menstruationsskydd Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1976/77:558 hemställs att hos regeringen anhåller om prövning av huruvida på apotek försålda menstruationsskydd kan inbegripas i sjukförsäkringen tillhörande rabatterade varor. INGA (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) i
mot · G002561 · 1977-01-21 00:00:00 — av i m. fl. om elektronikens inverkan på den elektromekaniska industrin Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1976/77:560 hemställs att hos regeringen begär en allsidigt sammansatt utredning för att klarlägga problemen med elektronikens påverkan på den elektromekaniska industrin. () ()
mot · G002563 · 1977-01-20 00:00:00 — av m. fl. om rätt för lokal fackförening att stoppa skiftarbete, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1976/77:562 föreslås att hos regeringen hemställer om ändringar i arbetarskyddslagen i syfte att minska arbetshets och utslagning genom att den lokala fackföreningen tillerkänns rätt att stoppa skiftarbete och arbete på obekväm arbetstid, som icke är nödvändigt på grund av tekniska förhållanden. (vpk) i (vpk) i
mot · G002564 · 1977-01-21 00:00:00 — 1976/77 564-573 1976/77: 564 Valdeltagandet är i vårt land mycket stort. Vi värnar om vår allmänna rösträtt bl. a. genom att så gott som mangrant delta i valen. finns stora möjligheter att rösta genom ombud eller på posten, men det allt övervägande flertalet röstar i vallokalen på valdagen. För många är det nämligen något av en högtid att på valdagen personligen infinna sig i vallokalen och själv lämna sin valsedel. Det är därför angeläget att väljarna inte bara har möjlighet att komma till vallokalerna utan också att de utan svårighet kan komma in i lokalen. I 9 kap. vallagen stadgas att kommunen skall tillhandahålla lämpliga vallokaler. Någon annan bestämmelse om vallokalerna finns inte i vallagen. I 42 a it byggnadsstadgan finns bestämmelse om att de utrymmen i byggnad till vilka allmänheten äger tillträde skall utformas så att de blir tillgängliga för och kan nyttjas av person vilkens rörelseförmåga eller orienteringsförmåga är nedsatt till följd av ålder, handikapp eller sjukdom. Denna bestämmelse, som ännu inte trätt i kraft, kan emellertid inte åberopas annat än vid nybyggnad eller ändring av byggnad, och fortfarande finns därför många allmänna byggnader som inte är "handikappvänliga". Ofta används skolor som vallokaler, men fortfarande tycks det finnas skolor med höga entrétrappor. torde det i alla landets kommuner finnas offentliga byggnader som är inrättade med tanke på att rörelsehindrade personer skall kunna komma in. Det bör därför inte vara svårt för någon kommun att tillhandahålla sådana utrymmen som vallokaler; det är tydligen enbart en erinran om vikten av handikappvänlig vallokal som behövs. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om följande tillägg till 9 kap. 6 5 vallagen: "Lokalerna skall vara lätt tillgängliga för personer vilkas rörelseförmåga och orienteringsförmåga är nedsatt till följd av ålder, handikapp eller sjukdom."
mot · G002565 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 565 av i m. fl. Antalet nystartade företag har sjunkit markant jämfört med tidigare. 1 slutet av tillkom som mest omkring 3 000 företag. var antalet bara drygt 2 000. De nya företagen är av utpräglad småföretagarkaraktär. Ännu efter starten har av de nyetablerade företagen inte någon anställd. Denna utveckling är oroande. Nya företag är drivkraften i en expansiv ekonomi. Visserligen har stora företag stora utvecklings- och forskningsresurser. Men många nya idéer och nya produkter utvecklas i de mindre företagen. Små familjeföretags uppfinnings- och anpassningsförmåga och enskilda uppfinnares vilja att starta verksamhet har skapat tekniska framsteg, ny produktion och ny sysselsättning. Det finns flera orsaker till det minskade antalet nyetableringar. Höga kapitalskatter, en ökande byråkrati, diskriminerande lagstiftning samt brist på förståelse för företagarnas problem från det allmännas sida är några av de faktorer som anges i detta sammanhang. Flera åtgärder behövs för att vända den negativa trenden. En av dessa är att lagfästa näringsfriheten i grundlagen. En sådan åtgärd skulle säkerligen få positiva följder för villigheten att starta företag. Visserligen kan hävdas att begränsningar måste göras i en grundlagsfäst näringsfrihet med hänsyn till de många allmänna och enskilda intressen som här gör sig gällande, exempelvis från säkerhets-, hälsovårds-, arbetarskydds- och ordningssynpunkter. Men grundlagens rättighetsregler verkar ju inte endast på rättslig väg. De fyller också en viktig uppgift av psykologisk natur! Viljan att starta eget är inte endast beroende av kortsiktiga ekonomiska förutsättningar utan också av det allmännas inställning till enskilt företagande i ett längre perspektiv. Därför bör bestämmelser om näringsfrihet, rätten att starta och driva företag tas in i grundlagens målsättningsparagraf. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till grundlagsskyddad näringsfrihet. . () i () () () i Stenkyrka 1* 1976/77.
mot · G002567 · 1977-01-21 00:00:00 — Motion 1976/77: 567 av m. fl. om slopande av titlar i officiella språk 1 officiella språk används titlarna fru, fröken resp. herr. Detta sker såväl muntligt, både i den mötestekniska delen och i debatten, som skriftligt i riksdagshandlingar o. d. Men civilståndstitlarna har ingen egentlig funktion. För att skilja ledamöter med samma efternamn åt används förnamn. Användandet av civilståndstitlar har dessutom väckt irritation bland främst kvinnliga ledamöter. Att titulera varandra herr, fru eller fröken gör dessutom språket mer uppstyltat och äger ingen motsvarighet till det sätt som ledamöter titulerar varandra på utanför plenisalen, då tilltalsordet du används. Utredningen om arbetsformer ser f. n. över frågan om slopandet av civilståndstitlar. Men frågan kan knappast vara så komplicerad att den kräver någon utredning att tala om. Det kan för den vanlige medborgaren verka något löjeväckande att måste utreda en sådan enkel fråga. Det borde vara tillräckligt att utan egentlig utredning beslutar att tilltalsordet i fortsättningen skall vara förnamn plus efternamn och att kataloger görs om. Statsråd och talman borde också kunna tilltalas utan att civilståndstitlar används. Med hänvisning till ovanstående hemställs att slopar användandet av titlarna fru, fröken och herr i officiella språk och i stället använder förnamn plus efternamn och att statsråd och talman tilltalas utan civilståndstitlar. () () () () () ()
mot · G002568 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 568 av i om benämningen stad på vissa tätorter I samband med den nya lagstiftningen om kommuner förekom vid riksdag en intensiv debatt om möjligheten att även använda begreppet "stad". Ehuru den dåvarande departementschefen, statsrådet , förklarade att ordet "stad" även fortsättningsvis kunde få användas, var av allt att döma den psykologiska miljön så irriterad att man inte då kunde nå enighet om en formulering, som tillgodosåg den historiska traditionen och det såväl svenska som internationella språkbruket. Sedan nu kommunbegreppet i praktiken vunnit den avsedda tillämpningen är det måhända mindre känsligt att på nytt aktualisera frågan om en formell juridisk förankring för begreppet stad. har i ett remissyttrande över rapport ang. fastighetsbeteckningsreformen (Ds C 1973:4) bl. a. yttrat: "Möjligheten enligt utredningens förslag att för tätortsområden låta stadsdelsnamn ingå i beteckningen aktualiserar även frågan om bevarande av beteckningen stad. Användande av beteckningen stad för sådana tätorter som författningsenligt kallades städer, liksom för nyare, större tätorter, bör enligt hovrättens mening ha uttryckligt stöd i lag. I enlighet med detta synsätt borde till lag (1969:780) fogas en paragraf av innebörd att "sådan tätort, som tidigare kallats stad, må utan hinder av denna lag benämnas stad. Efter framställning från vederbörande kommun, och efter hörande av , må även annan tätort genom beslut av regeringen kunna erhålla benämningen stad. Det bör ankomma på utskottet att utarbeta författningstext. Under hänvisning till det anförda hemställes att på sätt i motionen föreslås lagfäster rätten för vissa tätorter att benämnas stad. G. () i
mot · G002569 · 1977-01-25 00:00:00 — 1976/77: 569 av m. fl. om ändrade tider för öppethållande av vallokal Allmänna val sker som bekant numera på en och för såväl riksdag som landsting och kommun. Vallokalerna är, så gott som utan undantag, öppna mellan och 21.00. Det långa öppethållandet var säkerligen berättigat från början med hänsyn bl. a. till ovanan vid gemensam valdag. är det inte vare sig av den eller andra anledningar lika angeläget med 13 timmars öppethållande av vallokal. redovisade valtekniska utredningen att starka önskemål förelåg såväl från allmänhetens som från nyhetsorganens sida att valresultaten redovisades så tidigt på valnatten som möjligt. Vid val hade längre köbildningar i lokalerna varit ovanliga. I mindre valdistrikt hade t. o. m. långa pauser mellan besöken förekommit. Utredningen stannade vid att förorda att vallokalerna stängdes . utförde val ett omfattande utredningsarbete, som redovisas i Förslag till ändringar i val förfarandet. I promemorian redovisas bl. a. att såväl länsstyrelser som valnämnder framfört önskemål om tidigare stängning av vallokalerna. I ett flertal fall har angetts som lämplig tidpunkt. Många valnämnder har motiverat sitt ställningstagande med att det stora antalet poströstande minskat behovet av vallokalernas öppethållande. svarade av valnämnderna på en förfrågan från att de ansåg att vallokalerna utan olägenhet kunde stängas . Något förslag om tidigare stängning av vallokal framfördes inte i propositionen 1975:27 om ändring i vallagen. De motioner som aktualiserade frågan vid 1975/avslogs med hänvisning till att nya väljargrupper (fler förstagångsväljare än normalt och invandrare) skulle delta val. Detta skäl föreligger inte . Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar begränsa vallokalernas öppethållande.
mot · G002570 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 570 av m. fl. om revision av statsförvaltningen har moderniserat och effektiviserat olika parlamentariskaorgan med berednings-och kontrolluppgifter. I främsta rummet gäller det den nya utskottsorganisationen, som verkat och i huvudsak inneburit positiva erfarenheter. Även ombudsmannaorganisation har dimensionerats och organiserats så att den är bättre att möta de krav den nya tiden ställer. Verksamheten hos revisorer har också förändrats, men här gäller i huvudsak att reformerna tagit sikte på det i och för sig betydelsefulla arbetet i kansliet. F. n. slutförs f. ö. en utredning om kansliets personalorganisation m. m. Enligt vår uppfattning bör även för revisorernas del göras en mera genomgripande utredning som sätter in revisionsarbetet i ett större parlamentariskt och revisionstekniskt sammanhang. Utredningen bör ta upp grundläggande frågor om revisorernas uppgifter. Därvid bör behandlas den särskilda karaktären på arbetet med hänsyn till den parlamentariska kontrollfunktionen och i förhållande till annan revisionsverksamhet inom statsförvaltningen. Utredningen bör vara förutsättningslös i fråga om i vilka former revisionsarbetet skall bedrivas. framkomna uppslag om inrättande av ett revisionsutskott eller överförande av revisionsarbetet till den fasta utskottsorganisationen bör ingå bland de alternativ som bör övervägas. Om man stannar för att behålla revisionen som ett självständigt organ i någon form, bör frågor om antalet riksdagsledamöter som skall engageras tas upp liksom frågor om arbetets organisation. Under alla omständigheter börén ökad samordning med utskottsarbetet eftersträvas så att gemensamma resurser tillvaratas och erfarenheter av ömsesidigt intresse kan utväxlas. Den avgörande faktorn vid bedömningen av formen och sättet för revisionsarbetet bör vara att parlamentarikerna får ett reellt inflytande inte bara på bedömningen av framkomna resultat utan även på inriktningen av arbetet. En verklig insyn i löpande projekt och möjligheter att styra dessa måste uppnås. Med hänsyn till den starka tillväxten av den statliga sektorn fordrar detta en ökad insats från riksdagsledamöternas sida och ett effektivare tillvaratagande av det kunnande och de erfarenheter som finns på skilda områden. Mycket talar för att under alla omständigheter flera ledamöter än f. n. bör engageras i arbetet. Det utredningsarbete som här skisserats bör självfallet ske under med verkan av partierna i . Då revisionens roll skall sättas in i ett större parlamentariskt och samhälleligt sammanhang kan det vara lämpligt att anförtro utredningsuppdraget åt den utredning om arbetsformer som arbetar under talmannens ledning. Med hänsyn till det anförda yrkas att uppdrar åt utredningen om arbetsformer att förutsättningslöst utreda frågan om hur revision av statsförvaltningen bör anordnas. () () () ()
mot · G002571 · 1977-01-21 00:00:00 — Motion 1976/77: 571 av herrar och i Agnäs om intern TV-sändning I samband med de stora möten som anordnats av ett antal kristna sammanslutningar i skedde en uppmärksammad sändning till genom intern-TV. Sändningen var tekniskt mycket lyckad och rönte stort intresse. Den kyrka som tog mot de sända gudstjänsterna fylldes av en publik - uppgående till mellan 3 000 och 4 000 människor - som upplevde sig som närvarande på den plats där talare och sångare befann sig. Filadelfiaförsamlingen i , som stod för arrangemanget, anser att denna möjlighet till sändning via intern-TV är mycket värdefull och bör kunna ske i större utsträckning. Tolkningen av radiolagen då det gäller överföring av detta slag har varit skiftande. lämnades tillstånd med motivering att sändningen icke mötte hinder emedan den icke var riktad till allmänheten utan till en sluten grupp, som i ett speciellt fall hade väsentligt större intresse av att följa en intern-TV-sändning än att följa en sändning från någon av de båda TV-kanalerna. anser också att det icke föreligger någon principiell skillnad om sändningar utgår till flera platser än till en så länge man riktar sig till en intressegemenskap. Att det finns möjlighet till olika tolkningar - vilket bl. a. inneburit att den tidigare socialdemokratiska regeringen sagt nej till ansökan om sändning via intern-TV - är dock uppenbart. Det är därför angeläget att principen om rätt till TV-utsändning till annan sluten lokal fastslås. Bestämmelserna måste dock förtydligas. Det borde också vara möjligt att vidga rätten till intern-TV-sändning så att samfund och ideella organisationer kan använda sig av denna tekniska lösning. När man använder intern-TV utan reklaminslag och utan att skaffa sig ekonomisk därav och endast vill främja det som är samfundets syfte, nämligen att framföra sitt budskap och stärka gemenskapen, kan det icke anses vara stridande mot den nuvarande radiolagen. Det utredningsarbete som f. n. pågår om etermediernas framtid bör inriktas på att underlätta för samfund och ideella organisationer att använda sig av överföring av möten m. m. till andra lokaler. Åberopande det anförda hemställer vi att hos regeringen anhåller att bestämmelserna i radiolagen om intern-TV-sändninggesen sådan utformning att samfund och ideella organisationer får vidgade möjligheter att överfora möten m. m. till andra lokaler. () ()
mot · G002572 · 1977-01-21 00:00:00 — Motion 1976/77: 572 av m. fl. om tillämpning av offentlighetsprincipen beträffande kommunala företag Insyn i offentlig verksamhet är en grundläggande demokratisk funktion. a. den kommunala och den landstingskommunala verksamheten spelar interpellations- och frågeinstituten en stor roll för att bringa olika förhållanden inom den offentliga verksamheten till allmänhetens kännedom. Betydande delar av denna verksamhet är dock undandragna insyn via fullmäktige och landsting genom att de handhas av stiftelser och bolag, som har en privaträttslig ställning och till vilkas företrädare interpellationer och enkla frågor inte kan ställas. Offentlighetsprincipen gäller inte heller, vilket ytterligare begränsar insynsmöjligheterna. Det är viktiga politiska fält som på detta sätt undandras insyn. Det offentliga bostadsbyggandet och bostadsförvaltningen drivs som regel i bolagseller stiftelseform. Detsamma gäller områden som energiförsörjning och kollektivtrafik. Viktiga frågor som berör boendemiljö och service till allmänheten riskerar på det sättet att hamna utanför den politiska debatten. Att offentlig verksamhet på detta sätt bedrivs i privaträttslig form brukar motiveras av konkurrenshänsyn. Detta motiv har emellertid bara en mycket begränsad räckvidd, eftersom bara en mycket liten del av de frågor som kan bli föremål för en offentlig debatt berör relationer till andra företag. Huvudprincipen bör därför vara att all landstingskommunal och verksamhet skall vara möjlig att ta upp till debatt i landsting och fullmäktige och att offentlighetsprincipen skall gälla även för kommunala bolag och stiftelser, om inte mycket starka skäl framtvingar en hemligstämpling. Möjlighet till hemligstämpling i särskilda fall föreligger ju också inom de områden där offentlighetsprincipen nu gäller. Frågan om insyn i kommunala bolag och stiftelser behandlades av utredningen om den kommunala demokratin och i propositionen 1975/76:187. Den dåvarande regeringen ansåg sig dock inte kunna föreslå andra åtgärder för att stärka insynen än vad som möjliggörs med redan existerande lagstiftning. Med stöd av det anförda hemställer vi att beslutar att hos regeringen begära förslag till sådana lagändringar 1. att offentlighetsprincipen kommer att gälla för kommunala och landstingskommunala bolag och stiftelser. 2. att verksamheten i sådana företag kan bli föremål för interpellationer och enkla frågor i kommunfullmäktige resp. landsting. () ()
mot · G002573 · 1977-01-21 00:00:00 — Motion 1976/77: 573 av och fröken om slopande av titlar i officiella språk Kvinnor särbehandlas genom att de och otid tvingas uppge sitt civilstånd alternativt vilken civilståndsanknuten titulering de föredrar för egen del. Så länge det nuvarande bruket av fru och fröken består förhåller det sig på detta sätt. Det är uppenbart att det i praktiken rör sig om en form av särbehandling på grund av kori, eftersom män inte utsätts för samma behandling. Att kvinnor ständigt ställs inför krav att lämna uppgifter om sig själva på detta sätt innebär ett intrång i den personliga integriteten. Att detta otidsenliga tituleringssystem fortfarande finns kvar hänger sannolikt samman med att kvinnor som reagerat mot det utsatts för tarvliga och förödmjukande "skämt" om anledningen till deras missnöje. Kvinnor har därför i stor utsträckning föredragit att hålla inne med kritiken för att inte riskera att bli föremål för åtlöje. Ingen kvinna som deltar i arbetet i rikets folkvalda lagstiftande församling undslipperden civilståndsanknutna tituleringen. Några välgrundade sakliga skäl finns inte för att det t. ex. på en motion som väcks av en kvinnlig riksdagsledamot skall anges om kvinnan faller under kategorin fru eller fröken. I sakfrågan och för ärendebehandlingen i utskott och kammare måste denna upplysning vara ovidkommande. arbete, men också dess arbetsformer, har betydelse för opinionsbildningen i jämställdhetsfrågorna. Med hjälp av massmedia förmedlas en bild av hur män och kvinnor arbetar och behandlar varandra, och medietet eller omedvetet påverkas allmänhetens attityder till mäns och kvinnors roll i samhällslivet. Frågan om kan behålla ett otidsenligt tituleringssystem som bedömer kvinnor annorlunda än män måste ses mot denna bakgrund. behandlades en fierpartimotion i om slopande av titlarna herr, fru och fröken i officiella språk. Som en framkomlig väg för att nå en jämlik behandling av män och kvinnor i det formella tilltalet föreslogs att skulle använda för- och efternamn och helt slopa titlarna herr, fru och fröken. Motionen överlämnades till en utredningsgrupp. Något påtagligt resultat har ännu inte kunnat skönjas, och fortfarande får nya ledamöter på sin första dag i lämna uppgift om de skall tituleras herr, fru eller fröken. Ett avgörande bör inte ytterligare få skjutas . Frågan bör skyndsamt prövas utifrån utgångspunkten att titlarna herr, fru och fröken skall slopas. Mot, 1976/77:573 Med stöd av det anförda hemställer vi att beslutar överlämna motionen till talmanskonferensen med en begäran att frågan om officiella språkbruk skyndsamt ska'l prövas utifrån utgångspunkten att titlarna herr, fru och fröken skall slopas.