mot · G102908 · 1977-01-01 00:00:00 — om åtgärder för att garantera ungdomens demokratiska rättigheter Ungdomen drabbas speciellt hårt av samhällskrisen Den nuvarande samhällskrisen på ekonomins, politikens, kulturens och moralens områden drabbar ungdomen speciellt hårt. Arbetslösheten bland ungdomar är mer än dubbelt så stor som för hela arbetskraften. För unga kvinnor och invandrarungdomar är den ännu större. Ungdomsarbetslösheten är inte något isolerat problem, utan är endast ett av flera symtom på ungdomens utsatta och svaga ställning i vårt samhälle. Orsaken till ungdomens utsatta läge är den mellanställning i samhället mellan skola och arbete, mellan ett liv under föräldrarnas ansvar och en självständig tillvaro - som ungdomen intar och som utnyttjas i andra än ungdomens intressen. Ungdomens demokratiska rättigheter är därför svaga, och ungdomen har blivit en lätthanterlig, billig och rörlig arbetskraftsreserv, som storkapitalet speciellt utnyttjar och förtrycker. Ungdomen har en dålig ekonomisk och social ställning Förutom arbetslöshet som sådan drabbas många ungdomar av att få en lägre arbetslöshetsersättning än andra anställda eller helt stå utan understöd. T. ex. får ungdomar, som av någon anledning avbrutit sina studier och arbetat mindre än , inte någon ersättning vid arbetslöshet från vare sig arbetslöshetskassa eller i form av KAS (kontant arbetsmarknadsstöd). När det gäller löner, försäkringsförmåner, semesteravtal och andra sociala rättigheter finns i avtal och lagar bestämmelser, som ger sämre förmåner för ungdomar i vissa åldrar och för praktikanter och lärlingar. Speciellt ungdomar som arbetar har dåliga sociala förmåner. T. ex. är de inte berättigade till sjukpenning och avtalsgruppsförsäkring (AGS). I arbetsskyddslagen finns å andra sidan undantagsbestämmelser, som gör att det speciella skydd som ungdomar enligt huvudreglerna åtnjuter i praktiken kan åsidosättas. T. ex. kant. 15-åringarmed stöd av undantagsbestämmelserna sättas i underjordsarbete, trots att sådant arbete i princip är förbjudet . Den nuvarande bostadsbristen med de långa köerna drabbar speciellt ungdomen och minskar möjligheterna till en självständig tillvaro och till att bilda en egen familj. Ungdomen saknar en god och användbar utbildning Skolan i saknar en tillräckligt vetenskaplig och modern undervisning av hög kvalitet och med en sant humanistisk och demokratisk målsättning i överensstämmelse med det stora folkflertalets intressen. Den ger inte tillräckliga kunskaper vare sig beträffande den grundläggande allmänbildningen eller när det gäller yrkesutbildningen. Speciellt finns brister beträffande skolans förmedlande av de kunskaper och färdigheter som varje medborgare behöver för att kunna delta i och kontrollera den samhälleliga och teknisk-vetenskapliga utvecklingen samt en fostran till aktivt deltagande i kampen för fred och demokrati. I skolan befordras i enlighet med storkapitalets krav en konkurrens i stället för samarbete mellan eleverna. En diskriminering av arbetarklassens barn sker genom skolans borgerliga karaktär och av ekonomiska orsaker. Ungdomen saknar en meningsfull fritid Ungdomens fritidsverksamhet styrs till stor del av kommersiella intressen, och det statliga och kommunala stödet till demokratisk ungdomsverksamhet är otillräckligt. Nedskärningarna av idrottens anslagsäskanden i den senaste budgetpropositionen ökar ytterligare idrottsrörelsens beroende av storkapitalet. En stor del av fritids- och kulturverksamheten saknar en meningsfull, fostrande och skapande funktion i samhället och fungerar i stället passiviserande och demoraliserande. Många ungdomar är dessutom utestängda från en stor del av fritidsverksamheten av ekonomiska skäl. Många ungdomar upplever en maktlöshet, en brist på demokrati i skolan, på arbetsplatserna och i samhället i övrigt. Det borde vara en självklar rättighet att varje människa genom medbestämmande har ett demokratiskt inflytande över sin egen situation. En ungdom som inte i praktiken fostras till demokrati, medbestämmande och medansvar är dåligt förberedd att som vuxen ta ansvar och försvara sina rättigheter. Den samhälleliga krisen och den perspektivlöshet och pessimism som många ungdomar känner inför sin framtid har lett till ett ökat missbruk av alkohol och narkotika, till vantrivsel i skolan, till vandalisering och våldsmentalitet, till ökad brottslighet. Antalet förtidspensioneringar av ungdomar , bl. a. till följd av det ökade drogmissbruket, uppgår till ca 30 000 och ökar snabbt. Ungdomen måste få en positiv roll i samhället Varför skall ungdomen ha sämre rättigheter än andra medborgare? Varför skall ungdomen själv betala för att samhället inte förmår ge dem några jobb? Varför skall ungdomen bära bördorna av den kris som storkapitalet är ansvarigt för? Det kan inte vara riktigt att ungdomen skall fungera som en arbetskraftsreserv, som får arbete endast beroende av monopolkapitalets vilja och profitintressen. Förslaget om en s. k. ungdomsgaranti med arbete, utbildning eller praktik är ingen lösning. För detta krävs en helhetssyn som ger ungdomen en ny roll i samhället. Ungdomen är vårt samhälles framtid. För vår gemensamma framtid måste vi frigöra ungdomens enorma livskraft och naturligt optimistiska och framstegsvänliga vilja. Om vår ungdom sjunker ned i pessimism, apati, missbruk och destruktiva tendenser - mot sig själv och andra - hotas själva grunden för vår existens och framtid. Ungdomen måste få en stärkt ekonomisk, social och politisk ställning i samhället, ges förtroende och ansvar och verkliga möjligheter att delta i den samhälleliga verksamheten och beslutsfattandet. Ungdomen måste få förbättrade kunskaper och en uppfostran, som syftar till att utveckla allsidiga personligheter, vilka förmår kontrollera den samhälleliga och teknisk-vetenskapliga utvecklingen, som medvetet ställer sig uppgiften att arbeta för fred, jämlikhet, demokrati och sociala framsteg. Ungdomen måste fostras till arbete, till att kunna handla självständigt och konstruktivt, till samarbete och demokratiskt handlande, till människor med en positiv, progressiv och sant humanistisk inställning. Speciellt måste ställningen i samhället för invandrarungdomarna och för ungdomar tillhörande de andra nationella minoriteterna förbättras genom en förbättrad utbildning i full respekt för deras språk och kultur. Ungdomens demokratiska rättigheter måste garanteras. Ungdomens problem är alltså stora, inte bara i , utan också i många andra länder. I skarp kontrast till detta står förhållandena i de socialistiska länderna, där ungdomens demokratiska rättigheter, framför allt den elementära mänskliga rättigheten till arbete, är garanterade. För att stärka ungdomens ställning i samhället och skapa grundläggande förutsättningar för att ungdomen skall kunna spela en positiv roll i det svenska samhället måste dess demokratiska rättigheter garanteras. En sådan garanti måste fastställas genom lagstiftning. a. DDR finns en särskild ungdomslag, som reglerar vilka rättigheter och skyldigheter ungdomen har. En sådan särskild ungdomslag är enligt vår mening nödvändig även i för att skydda ungdomens intressen - på samma sätt som lagen om anställningsskydd var nödvändig för att skydda de äldre anställdas intressen gentemot storkapitalet. En sådan särskild ungdomslag bör förutom att den deklarerar vilken roll ungdomen skall spela i det svenska samhället slå fast ungdomens demokratiska rättigheter enligt följande: För det första måste alla ungdomar garanteras lika rättigheter oberoende av ursprung, social eller ekonomisk ställning, ras, nationalitet, kön, utbildning, språk, religion, sysselsättning, bostadsort eller andra omständigheter. Invandrarungdomens rättigheter måste skyddas genom speciella åtgärder. För det andra måste samhället speciellt garantera sådana rättigheter som rätten till en harmonisk och gynnsam uppväxt, rätten till en demokratisk utbildning, rätten att lära sig ett yrke, rätten till ett arbete som motsvarar utbildningen, rätten till lika lön för lika arbete och till social och ekonomisk trygghet i arbete, utbildning och vid sjukdom och arbetslöshet, rätten till en god arbetsmiljö, rätten till en god och billig bostad, rätten till en demokratisk kultur och en aktiv, utvecklande och mångsidig fritid, rätten att delta i den samhälleliga verksamheten och beslutsfattandet samt rätten att kämpa för fred och demokrati, mot imperialism, rasism och fascism. En demokratisk samhällsplanering och begränsning av storkapitalets makt är nödvändig För att de demokratiska rättigheter som slås fast i en lag skall kunna garanteras i praktiken krävs en demokratisk helhetsplanering i samhället något som saknas i . Inte bara utbildningssystemet, utan även arbetsmarknaden måste ställas under samhällets demokratiska kontroll. På annat sätt är det t. ex. inte möjligt att få en riktig balans mellan utbildning och sysselsättning och kunna garantera ett arbete som motsvarar den utbildning som olika ungdomar har fått. På samma sätt förhåller det sig när det gäller bl. a. bostadsmarknaden och fritids- och kulturverksamheten. Det måste skapas en demokratisk kontroll och makt för det arbetande folket som i sin tur begränsar storkapitalets makt och gör att det blir folkmajoritetens intressen som styr planeringen och utvecklingen i och inte storkapitalets kortsiktiga vinstintressen. Med hänvisning till vad som i motionen anförs hemställer vi att beslutar 1. att hos regeringen hemställa om tillsättandet av en utredning med direktiv att kartlägga ungdomens nuvarande situation och rättigheter i nuvarande lagstiftning och med målsättningen att utforma en speciell ungdomslag om ungdomens roll i samhället och dess demokratiska rättigheter och skyldigheter, 2. att ge regeringen till känna att representanter för ungdomsorganisationerna bör få ett brett inflytande över utredningsarbetet, 3. att ge regeringen till känna att detta utredningsarbete bör bedrivas så skyndsamt att utredningen kan framlägga förslag .