mot · G1022 · 1977-10-05 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:157 om inriktning och organisation av försvarets hundskolas verksamhet I propositionen 1976/77:157 föreslås förutom namnändring även nya riktlinjer för organisation och finansiering av verksamheten vid försvarets hundskola (HS) i . Propositionen utgör en uppföljning av flera tidigare riksdagsbeslut, där HS verksamhet undan för undan förändrats från att ursprungligen ha varit en integrerad del av armén till en verksamhet av mera civil natur. En förändring av HS namn från försvarets hundskola till statens hundskola är därför helt konsekvent. Vad beträffar organisationen och finansieringen av HS verksamhet finns det däremot enligt vår mening skäl att överväga andra lösningar än dem som propositionen anvisar. HS huvuduppgift är att mot ersättning tillhandahålla dresserade hundar för försvarsmaktens, polisväsendets, , Synskadades riksförbunds m. fl. Därutöver får HS meddela utbildning i hundtjänst samt tillhandahålla veterinärvård. HS får med dessa arbetsuppgifter också en speciell ställning: på HS måste bedrivas forsknings- och utvecklingsarbete beträffande avel och dressyr, skolan är ett självklart mål för studiebesök, den måste i betydande utsträckning stå den hundintresserade allmänheten till tjänst med upplysningar och information. HS fyller således en statlig servicefunktion. Det är under sådana omständigheter inte realistiskt att kräva att HS verksamhet skall vara självbärande. Något sådant krav ställer samhället inte heller på någon annan statlig utbildningsanstalt i vårt land. Propositionen tillgodoser endast delvis dessa synpunkter. Enligt vår mening bör HS erhålla ett grundbidrag som helt täcker kostnaderna för forsknings- och utvecklingsarbete beträffande avel och dressyr, kostnaderna för studiebesök, för upplysningsservice samt motsvarande andel av kostnaderna för administration, byggnader, inventarier, fordon, resor och transporter. HS skulle med denna uppläggning delvis få ställning som anslagsmyndighet, som skolledningen sporras till kostnadsansvar. Vad beträffar djursjukhusdelen inom HS kan inte heller där en full kostnadstäckning erhållas. Behandlingstaxorna är av naturliga skäl knutna till nivån för övriga djursjukhus i landet och till deras uppgörelse med försäkringsbolagen. Dessa taxor ger inte full täckning. Det kan emellertid inte vara korrekt att belasta hundproduktionen med djursjukhusdelens underskott. 1 avvaktan på resultatet av pågående utredning om statliga djursjukhus bör HS erhålla bidrag för driften av djursjukhuset enligt samma regler som gäller för djursjukhuset i . Enligt våra beräkningar är det realistiskt att räkna med att täcka upp till av HS kostnader med direkta anslag över statsbudgeten. En sådan lösning behöver totalt sett inte innebära några ökade kostnader för staten. Som bekant består HS kunder så gott som uteslutande av statliga verk och institutioner, som till huvudsaklig del finansieras genom statsmedel. Om HS verksamhet helt, eller så gott som helt, skulle finansieras genom hundprisema får detta endast till följd att prisnivån på dresserade hundar drivs upp till en onödigt hög nivå. Försvaret, tullen och får därmed starkt ökade kostnader, inte bara för de inköp som görs hos HS utan också för de hundar som i viss utsträckning anskaffas från privata uppfödare. Dessa ökade kostnader kräver i sin tur ökade anslag från statens sida. Propositionen förutsätter en kraftig nedskärning av HS produktion av dresserade hundar. Nedskärningen kan beräknas till om /77 tas som basår. Emellertid har denna nedskärning redan påbörjats i och med att armén fr. o. m. ej längre upphandlar några minhundar, vilka utgjort av årsproduktionen. Om detta bortfall inte kan ersättas med annan produktion blir verksamheten ännu mer oekonomisk än , eftersom de fasta kostnaderna skall slås ut på en mindre produktionsvolym. En viss efterfrågeökning av högkvalificerade tjänstehundar kan påräknas från och . För att kunna tillgodose denna efterfrågan krävs en förhållandevis bred urvalsbas. Ett stort antal hundar fyller nämligen inte de höga kraven men kan däremot dresseras till bevaknings- och vakthundar, s. k. lågkvalificerade tjänstehundar. Att finna en långsiktig, säker avsättning för denna del av produktionen är ett av HS nyckelproblem. Det framstår därför som ytterst angeläget att försvaret i första hand löser sitt byggnads- och materielbevakningsbehov genom bevakningshundar i stället för med det dyrbara och osäkra elektroniska system som f. n. är under utredning. Detta bör ges regeringen till känna. HS står f. n. inför svåra omställningsproblem. På öppnar sig dock ljusare perspektiv. På HS finns en betydande överkapacitet både beträffande mark och lokaler. Det är fullt möjligt att ganska snabbt såväl bygga upp en djurkarantänanläggning som att starta en uppfödning av försöksdjur. Därmed skulle sysselsättningen tryggas för ett antal djurskötare som annars blir övertaliga. Dessutom skulle HS administration få ett bättre underlag. I den framlagda utredningen om uppfödning av försöksdjur föreslås också att en statlig uppfödning av försöksdjur (hundar) förläggs i anslutning till HS i . Med hänsyn till den förväntade utvecklingen kan det därför inte vara klokt att först friställa ett stort antal personer vid HS och därefter nyanställa personal. bör därför uttala att starten för försöksdjurs uppfödningen vid HS sker redan under kommande budgetår. Utvecklingen vid HS pekar klart och tydligt på att verksamheten kommer att domineras av en produktion som har anknytning till jordbruksområdet och endast i mindre grad till försvarsmakten. När man nu skall anta en ny organisation för HS bör steget tas fullt ut och skolan läggas under . Det ankommer visserligen på regeringen att avgöra detta, men bör uttala sin mening i frågan. För det sysselsättningssvaga Sollefteåområdet utgör HS ett betydelsefullt arbetstillfälle. Inte minst av detta skäl bör statsmakterna på allt sätt underlätta omorganisationen av HS verksamhet. Friställningar bör så långt det är möjligt undvikas, eftersom alternativa sysselsättningsmöjligheter ej existerar. Under en övergångstid bör i stället en viss överkapacitet av personal kunna tolereras. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna 1. vad i motionen anförts beträffande grundbidrag till HS verksamhet, 2. att HS bör erhålla täckning för djursjukhusverksamheten enligt samma regler som gäller för djursjukhuset i , 3. att försvarsmakten i första hand bör lösa byggnads- och materielbevakningsuppgifter genom bevakningshundar, 4. att uppfödning av försöksdjur vid HS igångsätts redan under nästa budgetår, 5. att HS bör läggas under ansvarsområde. () ()