mot · G102161 · 1977-11-24 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:47 om åtgärder för att underlätta strukturomvandlingen inom specialstålindustrin och stålgjuteriindustrin I en motion framhöll vi att arbetsmarknadssituationen i krävde omedelbara och kraftfulla åtgärder och att det behövdes planmässiga insatser av betydande omfattning för att lösa de långsiktiga sysselsättnings-och näringspolitiska problemen. Vår syn på vilka samhällsinsatser som behövdes redovisades också. Vi baserade vår oro för utvecklingen bl. a. på vissheten om att den pågående rationaliseringsvågen inom basindustrier skulle innebära kraftiga sysselsättningsminskningar och att därvid ett län som med så många enföretagsdominerade bruksorter skulle drabbas särskilt hårt. Vår oro mötte inget gensvar hos regeringen. Inte heller en särskild hemställan från om särskilda åtgärder fick något gehör. har ånyo i en särskild skrivelse framhållit att läget är akut och kräver betydande insatser. Den utvärdering av stålindustrins framtidsutveckling som på regeringens uppdrag redovisat visar hur berättigad vår tidigare redovisade oro var. att förutsättningarna att inom befintlig övrig industri eller inom servicesektorn kompensera bortfallet inom stål- och gruvindustrin är mycket små, att undersysselsättningen av kvinnor i stålortskommunerna i länet i jämförelse med riksgenomsnittet är stor, att arbetslöshetssituationen särskilt för ungdom och kvinnor är mycket svår, att den nettoutflyttning som skett från de aktuella kommunerna till stor del gällt personer i , att möjligheterna är mycket små att genom ökad pendling och längre resor mellan bostad och arbetsplats kunna bibehålla den nuvarande folkmängden på de aktuella orterna vid en minskad sysselsättning. försök till utvärdering av de regionala konsekvenserna av stålindustrins framtida utveckling har givits formen av räkneexempel över den framtida sysselsättnings- och befolkningsutvecklingen i de aktuella kommunerna. De nya förutsättningar som de väntade strukturförändringarna inom specialstålindustrin och sorn de antagna sysselsättningsminskningama inom berörda foretag ger leder till väsentligt ändrade förutsättningar än de framtidsbedömningarsom i redovisade i 1976/länsplaneringsrapport. De skulle också i hög grad ändra förutsättningarna för den planering som bedrivs i kommunerna. Möjligheterna att bevara existerande serviceutbud skulle undergrävas och befintliga anläggningar underutnyttjas. utvärdering visar vidare att utvecklingen skulle leda till väsentligt sämre finansiella villkor för kommunerna genom att skatteunderlaget skulle minska och därmed skatteinkomsterna. Av stålortskommunerna har och redan i utgångsläget ett mycket begränsat underlag. De fortsatta strukturdiskussioner som förts tyder nu på att situationen, särskilt för och men även för gruvorterna, kan bli negativare än vad antagit i sitt räkneexempel. Detta gör dessa orters och kommuners situation än mera bekymmersam. De i propositionen presenterade medlen för att underlätta stålindustrins strukturomvandling räcker enligt vår uppfattning inte till för att klara den nuvarande och väntade sysselsättningssituationen på de värmländska bruksorterna. För att klara orternas framtid krävs dels att de nuvarande basindustrierna räddas genom alternativ produktion, dels att de sysselsättningsminskningar som strukturomvandlingen kan innebära snabbt kompenseras genom nyetableringar. Enligt vår mening hade nu krävts att regeringen presenterat ett handlingsprogram som angav orts- och länsinriktade åtgärder, baserade på en uppfattning om hur den svenska specialstålindustrin bör se ut för att vara konkurrenskraftig. Såvitt vi kan finna ges i propositionen inga besked som kan dämpa den berättigade oro invånarna i stålortskommunerna i känner. Särskilt allvarligt är enligt vår uppfattning att inga besked ges om vilka alternativa sysselsättningsmöjligheter som kan erbjudas på de utsatta orterna. I den otrygga situation som befolkningen på de värmländska stålorterna nu befinner sig i kan det inte heller anses försvarbart att överlåta åt företagen att enbart efter företagsekonomiska principer driva strukturomvandlingen. Endast samhället kan utifrån de målsättningar som bl. a. uppställts i länsplaneringen för länet och för länets kommuner göra de nödvändiga och riktiga avvägningarna. Ett program för stålortskommunerna av det slag vi efterlyser och som krävs måste självfallet utarbetas i samverkan mellan centrala, regionala och lokala myndigheter samt de fackliga organisationerna. I det allvarliga läge som nu befinner sig i har på initiativ av en särskild delegation inrättats med uppgift att arbeta för att bevara och utöka antalet arbetstillfällen i länet. Det är angeläget att betydande personella och andra resurser ställs till delegationens förfogande. Med hänvisning till det anförda hemställer vi 1. att regeringen bör lägga fram en konkret redovisning av vilka arbetstillfällen som avses bli lokaliserade till de värmländska stål- och gruvindustriorterna som ersättning för de sysselsättningstillfällen som försvinner på grund av strukturomvandlingen inom specialstålindustrin, 2. att ökade resurser för arbetsmarknadspolitiska insatser bör ställas till länets förfogande för att klara de övergångsproblem som kan uppstå i samband med strukturomvandlingen, 3. att de åtgärdsförslag som förts fram från länet inom ramen för länsplaneringsverksamheten och i länets regionala utvärdering av stålindustrins framtida struktur bör beaktas av regeringen. () () () () () ()