ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G002407 · 1977-01-20 00:00:00 — av i m. fl. om vidgat försäkringsskydd vid arbetsmarknadsutbildning Genom avtal mellan arbetsmarknadens parter har det tillkommit en del värdefulla försäkringar för den anställde. Avtalsgruppsjukförsäkringen (AGS) trädde i kraft . Särskild tilläggspension (STP) trädde i kraft . Trygghetsförsäkringen (TFY) trädde i kraft . AGS, STP och TFY har från ikraftträdandet reviderats och är anpassade till lagen om allmän försäkring. kan genom avtalstecknande mellan AMS och arbetsmarknadens parter även arkivarbetare och arbetare i beredskapsarbeten utnyttja dessa försäkringar. En stor och viktig grupp som fortfarande står utanför dessa försäkringar är elever i arbetsmarknadsutbildning. Många elever som deltar i arbetsmarknadsutbildning är nytillträdda på arbetsmarknaden, andra elever kommer från företag, som är nedlagda eller vilkas verksamhet har flyttat från orten. Alla de människor som deltar i arbetsmarknadsutbildning bör ha samma skydd i försäkringshänseende som övriga anställda och senast arkivarbetare och arbetare i beredskapsarbete. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om skyndsamt förslag om förbättrat och mera enhetligt skydd - inom ramen för arbetsmarknadsförsäkringarna - för elever som deltar i arbetsmarknadsutbildning. () ()
mot · G002408 · 1977-01-20 00:00:00 — av m. fl. om miljövårdande åtgärder vid vattenkraftsutbyggnad I den energipolitiska debatt som förs framskymtar ställningstagandet att flera älvar skall exploateras. hårda exploatering av älvarna vidtogs minimala miljöskyddsåtgärder, vilket resulterade i att landskapsbilden på många håll förfulats genom helt torrlagda älvfåror. 1949 projekterades Laforsen - största med en naturlig fallhöjd och en sträcka av . Genom diverse åtgärder har fallhöjden höjts . Denna uppdämning gav ett betydande krafttillskott, men dess negativa effekt blev en torrlagd fors nedströms dammen. Av medansvariga kraftverksintressenter ställdes inte krav på miljövårdande insatser från allmänhetens sida för att på ett tillfredsställande sätt hävda miljö- och naturvårdsintressena. I vissa fall är skadorna ohjälpliga, men i andra fall kan ytterligare insatser göras för att återställa eller nyskapa väsentliga miljövärden. I landets mer än tusen vattenkraftsstationer är många hundra byggda efter samma principer som efter Ljusnans dalgång, men det finns exempel där dessa negativa effekter, om inte de helt kan dölja miljöpåverkan, återställts genom att spegeldammar anlagts eller andra positiva åtgärder vidtagits. Enligt vår uppfattning bör en del av de önskvärda miljösaneringarna kunna göras som beredskapsarbeten i AMS-regi med kraftverksintressenterna som medansvarig part. För en kommun som med ständig undersysselsättning är detta också ett välkommet sysselsättningsprojekt. Med hänvisning till vad som anförts i det föregående dels beträffande miljölandskapsvård, dels om den arbetsmarknadspolitiska planeringen och beredskapen hemställs att beslutar att hos regeringen begära en plan, grundad på en omsorgsfull inventering av genom vattenkraftsutbyggnad torrlagda eller på annat sätt miljöskadade sjöar och vattendrag. för miljö- och landskapsvårdande insatser, vilka kan ges formen av beredskapsarbeten. AXEL () i
mot · G002409 · 1977-01-19 00:00:00 — a. har krävt ändring på denna punkt. Det höga uttaget av kommunalskatt kan delvis förklaras med det genomsnittligt låga löneläget samt förhållandevis stor andel jordbruksbefolkning med förmånliga skatteregler. Orsakerna är emellertid flera, varför en undersökning vore önskvärd. Över huvud taget är kunskapen liten om orsak och verkan samt beroendet mellan de olika faktorerna låg lön, höga skatter och priser. Därför bör en forskning på dessa områden möjligt igångsättas, förslagsvis i den region som här förut åberopats. Med stöd av vad som anförts hemställs att hos regeringen anhåller 1. att kraftfulla åtgärder vidtas för att motverka nedläggning av företag i och län samt på , 2. att regeringen medverkar till att industriinvesteringarna snabbt ökas i län och på , 3. att åtgärder vidtas för lokalisering av statlig verksamhet till regionen, 4. att regeringen tillser att av beslutad utlokalisering av vissa delar av till fullföljs, 5. att regeringen tillser att högskolan i snabbt byggs ut enligt de ursprungliga intentionerna. () ()
mot · G002411 · 1977-01-20 00:00:00 — av m. fl. om bibehållande av arbetsmarknadsutbildningen i I kommun finns en s. k. riksyrkesskola. Ytterligare fyra finns i andra delar av landet. Skolorna är avsedda för arbetslös ungdom mellan . Enligt regeringens proposition 1976/77:100, bilaga 15, , avser AMS att avveckla riksyrkesskolan i , kommun. Övriga skolor skall behållas tills vidare. Enligt departementschefen är det angeläget att riksyrkesskolornas framtid prövas i samband med den tillsatta utredningen (U 1976:10) om den gymnasiala utbildningen. har också arbetsmarknadsutbildning (AMU) knutits till skolan i . Vid riksyrkesskolan och AMU finns ett 10-tal anställda som vid en nedläggning skulle bli drabbade. Detta leder i sin tur till ytterligare förlust av arbetstillfällen i en kommun som haft ett besvärligt arbetsmarknadsläge. kommun ser skolan som något oerhört väsentligt. Kommunen är också beredd att anpassa lokalerna till förändrade anspråk. Mot bakgrund av ovanstående hemställer undertecknade att uttalar att riksyrkesskolan och arbetsmarknadsutbildningen i , i avvaktan på utredningen (U 1976:10) om den gymnasiala utbildningen, tills vidare bibehålls. () ()
mot · G002413 · 1977-01-20 00:00:00 — av fröken m. fl. om utökad försöksverksamhet med halvskyddad sysselsättning för ungdom beslöt i enlighet med AU 1976/77:7 om försöksverksamhet med en särskild form av halvskyddad sysselsättning för ungdomar med svåra fysiska handikapp. Avsikten var att underlätta för dessa ungdomar att efter avslutad utbildning få anställning. har dessa ungdomar fått sin utbildning i särskilt tillrättalagda former och ställs kansKe inför förtidspension som enda försörjningsalternativ. Eftersom man i vissa fall knappast kan räkna med att arbetsförmågan höjs i nämnvärd omfattning ens efter avsevärd tids inträning har särskilda regler för statsbidraget fastställts gällande dessa grupper. Bidrag utgår av den totala lönekostnaden och därefter till . Vid utgången av skall frågan om fortsatt bidrag och dess storlek avgöras mot bakgrund av den anställdes arbetsförmåga och förutsättningar i övrigt. Tanken bakom denna konstruktion är att det skall ges möjligheter för arbetsgivaren och den anställde att komma till klarhet om vilken arbetsuppgift på arbetsplatsen som är mest lämplig med hänsyn till den anställdes förutsättningar. Denna form av försöksverksamhet borde enligt min mening också gälla andra grupper av ungdomar som har mycket stora svårigheter på arbetsmarknaden. Jag tänker då på ungdomar med svåra psykiska eller sociala handikapp. För dessa finns ofta bara förtidspension eller socialhjälp som enda försörjningsalternativ. Det är för denna grupp oerhört väsentligt att alla möjligheter till sysselsättning prövas. Utan ett lämpligt arbete blir resultatet av övriga rehabiliteringsåtgärder klart sämre. Det borde inte vara förknippat med några större praktiska svårigheter att också föra in dessa grupper i denna försöksverksamhet med särskild form av skyddad sysselsättning. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att den försöksverksamhet med särskild form av halvskyddad sysselsättning för ungdomar un der med svåra fysiska handikapp som just påbörjats också skall omfatta ungdomar med svåra psykiska eller sociala handikapp.
mot · G002414 · 1977-01-19 00:00:00 — av i m. fl. om användningen av permanenta bostäder för fritidsboende, m. m. Bostäder för permanent användning övergår i vissa orter till fritidsbostäder i en utsträckning som rubbar förutsättningarna för den kommunala planeringen. Detta förhållande har tidigare aktualiserats i genom motioner. föreslogs att dessa kommuner skulle tilldelas en större bostadskvot. (SU 1967:100,1968:100 och 1969:50) anslöt sig dock inte till denna metod att i praktiken underlätta en inte önskvärd utveckling. Vid /76 föreslogs en utredning om åtgärder som skulle hindra att bebyggelsen i fiskelägen förvandlades till fritidsbebyggelse. (CU 1975/76:2) fann sig inte kunna förorda en särskild utredning i ämnet. förutsatte att dessa frågor - som är aktuella inte endast i fiskelägen - ägnas fortsatt uppmärksamhet i anslutning till bl. a. överväganden om en ny markanvändningsoch byggnadslagstiftning. Utskottet hänvisade bl. a. till att det pristryck som orsakar att utbudet av bostäder minskar knappast kan brytas på annat sätt än genom kommunala markförvärv eller genom en planlagstiftning som binder användningssättet. Sorn civilutskottet erinrat om är förvandlingen av permanentbostäder till fritidsbostäder en företeelse som inte är unik för . tog upp frågan om ändring i byggnaders användningssätt. Den föreslog att sådan ändring skulle kontrolleras genom att byggnadslov skulle krävas, allt i syfte att hindra allvarliga miljöförsämringar. Byggnadslovsplikten skulle i detta och andra hänseenden kunna varieras mellan olika delar av en kommun. Utredningen utvecklade inte närmare synpunkternas tillämplighet på ändring av byggnadsanvändning från permanent bostad till fritidsbostad och sambanden med en ändrad användning i motsatt riktning. En markanvändnings- och byggnadsplanering med förutsatta sociala syften måste utgå från överväganden också i denna del. Arbetet på en ny markanvändnings- och byggnadslagstiftning uppges inriktat på att förslag skall kunna remitteras . Vi är inte övertygade om att man i detta arbete - som civilutskottet tidigare förutsatte - kommer att ägna uppmärksamhet åt de här berörda frågorna om ändrad användning av bostäder, om inte klart uttalar en sådan mening. Vi yrkar med hänvisning till det anförda att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att frågan om kontroll av ändrad användning av bostäder för permanent boende eller fritidsboende bör belysas i samband med pågående arbete med ny lagstiftning om markanvändning och byggande. () () () ()
mot · G002415 · 1977-01-20 00:00:00 — av m. fl. om förbättring av sophämtningspersonalens arbetsförhållanden Då behandlade sophämtarnas arbetsmiljö biföll den borgerliga majoriteten regeringens förslag som innebar att det blir förbättringar försophämtarna bara vid ny- och ombyggnader av bostäder. Frågan om åtgärder i det befintliga bostadsbeståndet skall enligt beslut utredas ytterligare. Den frågan är emellertid tillräckligt utredd, och alla politiska partiers representanter som deltagit i eller tagit del av olika utredningsresultat har tidigare gett sin anslutning till alt ta beslut för åstadkommande av en godtagbar arbetsmiljö också i befintlig bebyggelse. Det har enligt vår mening inte redovisats några sakskäl av sådan betydelse att de kan motivera ytterligare utredningar och uppskjutande av ett konkret beslut. Vi återkommer därför till de förslag vpk ställde i anslutning till behandlingen av propositionen 1976/77:31 om ändring i byggnadsstadgan. bör alltså besluta om ändring av byggnadsstadgan i syfte att även i befintlig bebyggelse garantera bättre arbetsmiljö för sophämtarna. Med hänvisning till ovanstående föreslås 1. att uttalar att de förändringar i byggnadsstadgan som gäller vid ny- och ombyggnad även skall gälla det övriga byggnadsbeståndet, 2. att hos regeringen hemställer om förslag till lagändring i enlighet med uttalandet under punkt 1, 3. att uttalar att finansieringen av åtgärderna ordnas så att belastningen på boendekostnaderna blir minsta möjliga, 4. att som sin mening ger regeringen till känna att åtgärder för att uppnå en godtagbar avfallshantering skall kunna stödjas med statliga bidrag och bostadslån. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) i
mot · G002416 · 1977-01-20 00:00:00 — om vidgad rätt till bostadslån för miljöförbättrande åtgärder I budgetpropositionen (bil. 16, , B 8) föreslås godkänna vissa ändrade grunder för lån till miljöförbättrande åtgärder i bostadsområden. Förslaget innebär att bostadslån skall kunna utgå för alla åtgärder och anordningar som är bidragsberättigade enligt de regler som gäller för boendemiljöbidrag. De ändrade reglerna förslås bli tillämpade på ansökningar som kommit in efter utgången av . De nya lånereglerna avses sålunda inte gälla inneliggande låneansökningar. Det bör till en början göras klart att detta inte får omöjliggöra tillämpning av de nya reglerna efter en kompletterande ansökan därom. De nya reglerna gäller inte heller i ärenden där beslut meddelats om lån eller bidrag. Det finns fall då beslut meddelats men arbetena inte börjats på grund av finansieringssvårigheter. För dessa fall bör möjlighet öppnas till omprövning eller nyprövning av ett iånebeslut. Mot förslaget kan möjligen invändas att det skapar administrativt merarbete, om än i begränsad omfattning. För att möta sådana invändningar kan möjlighet öppnas att föreskriva ett minsta lånebelopp i här avsedda fall. Likaledes kan anges en viss tidsfrist före vilken ansökan om ytterligare lån skall ha getts in till förmedlingsorganet. att beslutar att av regeringen (, B 8) föreslagna ändrade grunder för bostadslån till miljöförbättrande åtgärder får tillämpas i samtliga ärenden där arbetena inte påbörjats.
mot · G002418 · 1977-01-19 00:00:00 — om kontroll av isoleringen i nyproducerade bostäder Enligt beslut i 1975 skall vi successivt dämpa ökningstakten av energiförbrukningen för att uppnå nolltillväxt. Många åtgärder har redan vidtagits i energisparande syfte. Men ytterligare åtgärder erfordras för att nå den målsättning regeringen beslutat. Inom bostadsproduktionen har den tekniska utvecklingen snabbt gått framåt beträffande material, konstruktioner, utrustning, byggmetoder m. m.. som tagit sikte på att såväl förbättra boendeförhållanden som att öka energisparandet. Men trots detta förekommer i bostadsproduktionen alltjämt fel. som gör att denna vid många tillfällen uppvisar stora brister. De brister som upptäcks och rättas till kostar samhället och bostadskonsumenterna 10-15 milj. kr. Långt ifrån alla brister i produktionen upptäcks. Den kontroll som f. n. utövas tar i huvudsak endast sikte på att byggandet sker efter fastställda riktlinjer. Huruvida isolering, hopfogningar m. m. utförs tillfredsställande och med minsta möjliga energiutsläpp kontrolleras inte i tillräcklig omfattning. En sådan kontroll kan utövas på olika sätt. Ett av de smidigare sätten är att använda sig av en s. k. värmekamera: bilden visar var det är dåligt isolerat, var det läcker ut värme. Detta kan ses utan att man behöver riva upp väggar och golv. Rådgivning skall kunna ges, så att åtgärder för bättre isolering kan vidtas på ett lämpligt sätt. För att kontrollen skall bli effektiv skall kommunerna ansvara för att isoleringen kontrolleras i all ny bostadsproduktion samt utfärda protokoll över resultatet för varje bostad (byggnad). Där brister föreligger skall byggherren (byggmästaren) åläggas att rätta till felaktigehterna. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att hos regeringen begär förslag angående kommunernas skyldighet att utföra isoleringskontroll i all ny bostadsproduktion. GOTAB 52896 Slockholm 1977
mot · G002419 · 1977-01-20 00:00:00 — 1976/77 419-425 om intrångsersättningen vid framdragande av kraftledningar Kraftledningsgator förorsakar ett betydande produktionsbortfall, antingen de går fram över eller skogsmark. De utgör dessutom ett hinder underjordbearbetning och skörd, och eftersom jordbearbetningsmaskinerna inte kan arbeta alldeles intill stolpar och stag är de också föremål för ogräshinder i jordbruket. Problemen har förvärrats , då maskinerna blivit större och förarna därigenom har svårare att bedöma krocksituationer, som arbetsmomenten blivit stressigare. Eftersom maskinerna är mycket dyra kan en kollision med en stolpe eller ett stag förorsaka dryga reparationskostnader. När ledningarna går genom skogsmark blir produktionsbortfallet än mer påtagligt. Om en skogsägare gör en föryngringsyta, gör han den naturligtivs efter beståndets ålder och mognadstillstånd. Men när en kraftledning byggs, går den rakt igenom bestånden oavsett åldersklasser. Granen, som är skuggföredragande, chockas av solbestrålningen och drabbas vidare av stormskador, torka och insektsangrepp. Dessa skador fortsätter att uppträda längs gatans hyggeskanter och förorsakar därmed produktionsbortfall så länge skadorna uppträder. Kalhyggesdebatten har ju varit livlig i , och skogsbrukarna har anklagats hårt för nutida avverkningsmetoder. En lag har stiftats som ålägger skogsägaren anmälningsplikt till när en föryngringsyta på ett halvt hektar eller mer skall avverkas. Det är ju tänkt att de kärnkraftverk vi har eller håller på att bygga skall förbindas med 800 KV-ledningar. Uppgifter om dessa ledningars bredd har varierat från 70 m till 200 m. Om vi utgår från den lägsta siffran 70 m innebär det att vi får en anmälningspliktig yta var 70:e meter. Kärnkraftsförespråkarna är alltså ansvariga för att ledningarna, som skall föra ut strömmen till el-konsumenterna, förorsakar utan jämförelse största kalhyggen och detta utan hänsyn till vare sig skogens ålderssammansättning eller andra rationella bedömningar. Ersättningen för det intrång som kraftledningarna utgör utgår f. n. som en engångsersättning. a. gårdarnas värden blir nedsatta i proportion till intrånget måste ett annat ersättningssystem införas. Det bästa vore därför att kraftbolagen erlade ett årligt indexreglerat arrende för den mark man tar i anspråk. 1 1976/77. Med stöd av det anförda hemställer jag att beslutar att hos regeringen begära en skyndsam undersökning om grunderna för ett nytt ersättningssystem för kraftledningsgator i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G002423 · 1977-01-19 00:00:00 — av m. fl. om hyra vid förlängning av hyresavtal I samma takt som avvecktingen av hyresregleringen nu sker skall hyrorna i det tidigare hyresreglerade beståndet anpassas till bruksvärdessystemet och 48 S i hyreslagen. Olika brister i hyreslagstiftningen finns emellertid och har ofta påtalats, bl. a. då det gäller den jämförelseprövning som enligt lagstiftningen skall ske. Lagtexten i 48 S ger utrymme för hyresvärd att begära och erhålla omotiverade hyreshöjningar, då det sägs: "Den hyra som hyresvärden fordrar skall godtagas, om den ej är oskälig. Den hyra som begärs skall emellertid bara anses som oskälig om den är påtagligt högre än hyran för lägenheter som med hänsyn till bruksvärdet är likvärdiga. Dessa regler ger utrymme för en prisskruv uppåt av den hyresnivå som bestäms vid jämförelseprövningar. Hyreshöjningar kan ske med hänvisning till de högsta hyrorna i ett jämförelsematerial, ja, även dessa hyror kan få överskridas, bara de inte är påtagligt högre. Vpk har föreslagit olika åtgärder i syfte att stoppa och begränsa hyreshöjningarna. Ett av dessa förslag är att ändra nu gällande bestämmelser vid prövning och bestämmande av hyra så att hyran inte får vara högre än hyran för jämförbara lägenheter. En sådan förändring skulle ge större möjligheter att hålla hyrorna på en lägre nivå och göra slut på den hyreshöjningsautomatik som finns i de nuvarande bruksvärdesreglerna. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar anta följande ändringar i jordabalken (hyreslagen) Vid förlängning av hyresavtal utgår hyran med skäligt belopp. Den hyra som hyresvärden fordrar skall godtagas, om den ej är oskälig. Fordrad hyra är att anse som oskälig, om den är påtagligt högre än hyran för Motionärernas förslag 48 S Vid förlängning av hyresavtal utgår hyran med skäligt belopp. Den hyra som hyresvärden fordrar får ej överstiga hyran för lägenheter som med hänsyn till bruksvärdet är likvärdiga. Fordrad hyra är att anse som lägenheter som med hänsyn till bruksvärdet är likvärdiga. (vpk) i oskälig om den är högre än hyran för lägenheter som med hänsyn till bruksvärdet är likvärdiga, denna balk. (vpk) (vpk) INGA (vpk)
mot · G002424 · 1977-01-19 00:00:00 — av m. fl. om höjt anslag till lånefonden för kommunala markförvärv, m. m. 1 en partimotion yrkade vpk bl. a. på att tillämpningsområdet för markförvärvslånegivningen skulle utvidgas till att gälla samma ändamålsbegränsning som för fastigheter i exploateringsområde. Detta yrkande avslogs då av övriga partier. återkommer regeringen i sin budgetproposition med samma förslag, vilket vi noterar med tillfredsställelse. Vpk kritiserade i fjolårsmotionen också den försämring som genomfördes genom förkortningen av amorteringstiden för markförvärvslån. Vi upprepade vårt gamla krav både om längre amorteringstid och förlängning av den amorteringsfria tiden. föreslår för sin del att amorteringstiden för markförvärvslån förlängs från 7 till . Man anför i stort sett samma argument för detta som vpk har anfört för längre amorteringstider, och att det alltjämt finns skäl för kommunerna att tillämpa ett längre tidsperspektiv för sina markförvärv. anför vidare bl. a. att detta gäller inte minst i förnyelseområden, att betydande arealer avsedda förs. k. generalplaneläggning ingår i kommunala markförvärven och att det även här vore önskvärt att lån med längre amorteringstid kunde erbjudas kommunerna. Kommunernas möjligheter att bedriva en aktiv markpolitik och tränga tillbaka privatbyggmästare, byggmaterialproducenter och med dem lierade bankintressen har blivit något större men är långt ifrån tillräckliga. Det behövs fortfarande betydligt gynnsammare lånevillkor, mera pengar och vidgad ändamålsbestämning för att kommunerna skall kunna förvärva all den mark som behövs för samhälls- och bostadsbyggandet och undandra marken från privata vinst- och spekulationsintressen. Vpk upprepar därför tidigare krav om en förlängning av amorteringstiden för markförvärvslån från 7 till och en utökning av den amorteringsfria tiden från 2 till . a. detta motiverar också en höjning av föreslaget investeringsanslag från 100 till 150 milj. kr. Med hänvisning till det anförda föreslås att vid behandlingen av anslag under IV: 12 (bilaga 16) Lånefonden för kommunala markförvärv beslutar 1. att till Lånefonden för kommunala markförvärv för /78 anvisa ett investeringsanslag av 150 milj. kr.. 2. att amorteringstiden för markförvärvslån förlängs till , varav amorteringsfria. (vpk) i (vpk) (vpk) INGA (vpk)