ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G0021281 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 1281 av m. fl. om höjda utbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildningen Under /77 beräknas ca 135 000 personer komma att delta i någon form av arbetsmarknadsutbildning. Antalet kommer att öka under kommande budgetår. Den förbättring av utbildningsbidragen som genomfördes har enligt fört med sig ett ökat intresse för arbetsmarknadsutbildning. Det svåra läge på arbetsmarknaden som kan befaras inträffa under 1977-1978 kommer med säkerhet att leda till att ännu fler personer pressas ut i arbetsmarknadsutbildning. I allt större utsträckning tenderar arbetsmarknadsutbildningen att bli en fast utbildningsform i vårt samhälle. Vid en ökad arbetslöshet kommer arbetsmarknadsutbildningen i än större utsträckning än vid tidigare nedgångsperioder att användas för att ersätta den utbildning som företagen själva förut svarade för. Under sådana omständigheter är det fullt logiskt att företagen också svarar för en högre andel av utbildningskostnaderna och att de som genomgår utbildning får en ersättning, vilket skulle medföra att det inte alltid blir de arbetslösa som får betala för kapitalismens planlöshet och anarki samt att uppsplittringen på arbetslöshetsförsäkrade och icke arbetslöshetsförsäkrade i bidragshänseende motarbetas. Genom rätt tillämpning av fondsystemets finansiering kan detta snabbt genomföras. Vi vill mot denna bakgrund föreslå att godkänner följande ändrade grunder för arbetsmarknadsutbildningen att tillämpas fr. o. m. : 1. att alla som genomgår arbetsmarknadsutbildning erhåller per dag , 2. att de nu gällande reglerna om uppdelning av bidragsberättigade i deltagare som är anslutna till arbetslöshetskassa och deltagare som icke är arbetslöshetsförsäkrade utgår liksom reglerna om speciella åldersgränser för att erhålla utbildningsbidrag. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) i
mot · G0021282 · 1977-01-25 00:00:00 — Enligt budgetpropositionen är innebörden av förslaget alltså en ökning av statsutgifterna med 45 milj. kr. för helt budgetår. Med hänsyn till att förslaget inte får full genomslagskraft /78 beräknar vi utgiftsökningen till 15 milj. kr. har uppmärksammats olika fastighetsägares sätt att välja hyresgäster vid inflyttning. Allmänna erfarenheter visar att enskilda fastighetsägare visat stor återhållsamhet att acceptera vissa hyresgäster, även sådana som anvisats av bostadsförmedling. Mindre önskvärda hyresgäster har uppfattats vara sådana som bedöms ha låg betalningsförmåga, stora barnhushåll, vissa invandrargrupper osv. Dessa förhållanden har otvetydigt medverkat till bostadssegregation. 1 samband med förhandspresentation av det nu i proposition framlagda förslaget har bestämda uttalanden gjorts av det i frågan ansvariga statsrådet med innebörden att förslag om höjt statslån för enskilda fastighetsägare direkt skulle kopplas till ett ökat socialt ansvarstagande från dessa. Visserligen har inte uttalanden av detta slag någon formell räckvidd men det får likväl anses vara ytterst anmärkningsvärt att förslag nu framläggs som ger enskilda fastighetsägare nya fördelar utan att dessa är förbundna med några som helst åtaganden eller skyldigheter. Sammanfattningsvis ger således propositionsförslaget inte någon bostadspolitisk effekt, hyresnivå och hyresstruktur påverkas inte. De ytterligare pengar som behöver tillskjutas från staten kommer inte de boende till del utan är endast ett ytterligare stöd till enskild förmögenhetsbildning. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att uttalar att det fortsatta arbetet med förbättring av pensionärernas bostadsbidrag skall följa de riktlinjer som förordats i motionen, 2. att hos regeringen begär förslag beträffande förenklat ansökningsförfarande i enlighet med vad som förordats i motionen, 3. att beträffande bostadsbidrag för barn som placerats i enskilt hem beslutar att bidrag skall kunna utgå till ordinarie vårdnadshavare enligt vad i motionen föreslagits, a. avslår förslag i propositionen 1976/77:100 att bostadslån för nybyggnad skall utgå med 22 96 av låneunderlaget med säkerhetsmässig placering inom 92 96 av pantvärdet i fall när bostadslånet nu är 15 eller 20 96, b. till Lånefonden för bostadsbyggande (, IV: 10) för /78 anvisar ett investeringsanslag av . (- 15 milj. P. O. () i
mot · G0021283 · 1977-01-25 00:00:00 — 1976/77 1283-1293 av m. fl. om en fjällpatrull i Hos i finns f. n. tio s. k. fältassistenter, vilka är stationerade på fem platser i fjällvärlden. Fältassistenterna arbetar med naturinventeringar som underlag för översiktliga planering. De har bl. a. gjort ett omfattande kartläggningsarbete av viltbeståndet, som man har haft liten kännedom om. Utöver det inventeringsarbete som hänger direkt samman med planeringsverksamhet har fältassistenterna kommit att fullgöra en lång rad andra mycket betydelsefulla uppgifter i fjällvärlden. De har bl. a. medverkat vid underhåll av leder, bortforsling av sopor och annan tillsynsverksamhet. Verksamheten har bekostats med arbetsmarknadsmedel och medfört att bl. a. tidigare skogsarbetare, som annars inte skulle ha kunnat erbjudas sysselsättning i området, fått gedigen utbildning och meningsfull sysselsättning. i har äskat medel för 12 fältassistenter för /78. Enligt vår mening är det, inte minst med hänsyn till det stora behovet av tillsyn och underhåll i fjällvärlden, angeläget att medel anvisas för att nu permanenta den bedrivna försöksverksamheten med fältassistenter i . Med hänvisning till det anförda hemställer vi 1. att under femtonde huvudtitelns anslag till Länsstyrelserna medelsbehovet för i räknas upp med ytterligare 1 milj. 1 1976/77. 2. att delposten till regeringens disposition under samma anslag minskas med motsvarande belopp. P.O. () i
mot · G0021284 · 1977-01-25 00:00:00 — av och om markreservation för daghem För att stadsplanen skall godkännas måste den uppfylla vissa villkor. När det gäller plats för bilar är dessa mycket noga angivna. Det skall vara ett visst antal kvadratmeter parkeringsplatser per lägenhet. När det gäller att reservera mark för barnens behov, t. ex. för att bygga daghem och fritidshem, är däremot skyldigheten att planera betydligt mer allmänt uttalad. Då finns inte samma krav på att ett visst antal kvadratmeter skall reserveras för barnens behov. Därför kan man också finna att även bostadsområden som planerats ganska saknar utrymme för daghem som motsvarar behovet. Att planera för barnen är viktigare än att planera för bilarna. Vi föreslår därför att det tas in regler i byggnadslagstiftningen som anger hur mycket mark som skall reserveras för förskolor och fritidshem för att stadsplan eller byggnadsplan skall godkännas. Detta är nödvändigt för att man skall vara säker på att barnens behov beaktas tillräckligt tidigt i kommunens planering. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att ger regeringen till känna vad som anförs i motionen om behovet av bestämmelser i byggnadslagstiftningen om markreservation för förskolor och fritidshem.
mot · G0021285 · 1977-01-25 00:00:00 — av herrar i och Polstam om hörande av handikappade i vissa ärenden Med hänsyn till angelägenheten av att skapa en god boendemiljö för alla är det angeläget att i kommunala byggnads-och planärenden inhämta yttrande från kommunala handikappråd. Det torde förekomma i ganska stor utsträckning att kommunerna använder sig av de kommunala handikappråden såsom ett remissorgan. Enligt vår mening vore det ytterst värdefullt att de kommunala handikappråden blev en obligatorisk remissinstans i alla byggnads- och planärenden. Även om det till synes skulle kunna innebära en viss tidsförskjutning genom ett dylikt obligatoriskt förfarande så anser vi det ändå vara av stort värde att de lokala handikappråden hörs. Fördelarna överstiger vida de eventuella nackdelar som kan uppkomma i arbetet med kommunernas byggnads- och planärenden. De synpunkter som de handikappade önskar framföra har större möjligheter att då bli tillgodosedda innan byggnads- och planärendena är fastställda. Målsättningen ett samhälle för alla och ett samhälle som är avpassat för alla blir därmed lättare att förverkliga om de handikappades önskemål kommer fram till vederbörande beslutsfattare på ett så tidigt stadium som möjligt. Vi förutsätter att vederbörande utskott utarbetar erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att de kommunala handikappråden skall bli obligatoriska remissinstanser i alla kommunala byggnads- och planärenden. () ()
mot · G0021286 · 1977-01-25 00:00:00 — av m. fl. om samordnade resurser för en bättre sjöbevakning har av olika skäl kallats havets dekad. i har med full tydlighet visat strandstaternas strävan att med alla medel hävda sina intressen i vad gäller kontinentalsockelns utnyttjande och rätten till fiske. De utländska fiskeflottor som uppträtt kring våra kuster samt den pågående har visat att det finns flera stater som har intresse av att fiska i närheten av eller på svenskt vatten. Det finns också anledning att förutsätta att de resurser som kan finnas på havsbottnen runt våra kuster måste bevakas och utnyttjas i högre grad . De stora kvantiteter olja och miljöfarliga ämnen som fraktas med fartyg runt våra kuster motiverar att sjötrafiken på ett bättre sätt övervakas och leds för att säkerställa en högre insatsberedskap. De incidenter med okända ubåtar som inträffat visar också att det finns ett stort och närgånget intresse av att studera våra inlopp och farleder av militära skäl. Även det stora antalet fritidsbåtar i våra skärgårdar och kring kusterna ställer stora krav på övervaknings- och räddningsresurser. Dessa nämnda förhållanden samt erfarenheter från genomförda sjöräddningsövningar och inträffade sjöolyckor har visat att det behövs en starkare styrning av de olika sjöräddningsresurser som finns utspridda under olika huvudmän. Som exempel på att ett närmare samarbete mellan olika myndigheter är nödvändigt för att klara en större olycka till sjöss kan fallet med det giftlastade västtyska fartyget norr om nämnas. De oklara ledningsförhållanden som enligt uppgift rådde och den brist i effektiviteten som kom talar sitt tydliga språk. Först larmades marinens bärgningsfartyg och först på det fjärde dygnet Neptunbolaget. Således borde det finnas anledning att utreda möjligheterna av en ökad samordning och ledning av de resurser som finns för att få en effektivare havsövervakning. De verksamheter, resp. organ, som därvid kan beröras är bl. (med oljebekämpningen etc.) kustradiostationema (civila och militära) 1* 1976177. isbrytarledningen (med isbrytare, isombud etc.) marinens fartyg och övervakningscentraler flygvapnets spaning SMHI-verksamhet för rapportering och observationer samt prognosutsändning. I sammanhanget bör också nämnas att läget något försämrats inom havsövervakningen, eftersom åtskilliga bemannade fyrskepp och fyrar samt lotsplatser dragits in. En utredning i den här frågan bör alltså försöka finna former för att samordna alla de resurser längs våra kuster som finns i olika myndigheter. Man bör vidare ta upp frågan om en lämplig regional organisation med indelning i bevakningsdistrikt. En sådan havsövervakningsorganisation bör dessutom organiseras med avsikt att i krigstid kunna handha erforderlig sjötrafikledning. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen anhåller om utredning i syfte att samordna olika myndigheters resurser längs våra kuster till en effektiv havsövervakning. () ()
mot · G0021288 · 1977-01-19 00:00:00 — av i m. fl. om en översyn av lagen om samfälligheter Andelstal samt röstetal för de i en samfällighetsförening ingående delägarna regleras enligt lagen om förvaltning av samfälligheter. Huvudregeln är att varje juridisk person som registrerats som ägare till en fastighet har en röst. De samfällighetsföreningar som bildats och som haft att förvalta någon gemensam anläggning har i huvudsak omfattat enbostadsfastigheter. I dessa fall har resp. fastighet en röst, vilket från rättvisesynpunkt framstår som naturligt. I de fall äganderätt och bostadsrätt blandas uppstår den situationen att varje boende i enbostadshus har en röst medan bostadsrättsägarna endast har en röst, eller högst 1/5 av närvarande antal röster. Detta innebär att ägare av bostadsrättslägenheter inte på ett rättvist sätt kan påverka sin situation i en samfällighetsförening, trots att de antalsmässigt utgör en majoritet och trots att de svarar för merparten av den ekonomiska insatsen. Enskilda ägare av enbostadshus kan som minoritet, genom lagens utformning, dominera i frågor som berör majoriteten av de boende, och de kan som minoritet besluta i ekonomiska frågor, som berör övriga i samfällighetsföreningen ingående medlemmar. Lagen i nuvarande form utgör därför ett allvarligt hinder för den också av statsmakterna förordade utvecklingen mot en samhälls- och bostadsbyggnadsplanering präglad av ökad integration av olika ägande-, boendeoch upplåtelseformer. En skyndsam översyn av lagens konsekvenser i nu berörda avseende, liksom förslag om ändringar i denna, synes befogad. Med hänvisning till vad som anförts föreslås att hos regeringen begär en skyndsam översyn av lagen om förvaltning av samfälligheter med syfte att undanröja sådana inslag (i lagen) som utgör hinder för en tidsenlig samhällsoch bostadsplanering. () ()
mot · G0021289 · 1977-01-19 00:00:00 — Motion 1976/77:1289 av m. fl. om länsbostadsnämndernas rätt att fördela bostadsbyggandet inom länet fattar beslut om ram för beviljande av bostadslån för nybyggnad. gör därefter en fördelning av byggandet mellan länen, som meddelas i skrivelse till länsbostadsnämnderna. Dessa har därefter att göra fördelningen mellan primärkommunema. När det gäller kommunerna inom storstadsområdena har länsbostadsnämnderna dock inte några möjligheter att påverka fördelningen. anger i sin skrivelse hur många kvadratmeter våningsyta som får byggas i , och , och uppgifter härom har vederbörande länsbostadsnämnd att vidarebefordra. Nuvarande fördelning av ramarna för bostadsbyggandet för storstadslänen innebär således att en central statlig myndighet utför en helt regional funktion, vilket såväl principiellt som praktiskt är helt otillfredsställande. Fördelningsbesluten innebär ju i sak att avgör fördelningen inom dessa län mellan storstadsområdet och övriga delar av länet. Vi vill inte förhindra de interkommunala planeringsorganens verksamhet. Deras inbördes avvägningar skall kunna fortsätta och hindras inte av att ett regionalt organ - - har den regionala beslutsfunktionen såväl i storstadslänen som i andra län. Samordningen av de regionala planeringsfunktionerna är en grundläggande förutsättning för att avsedda resultat skall kunna uppnås. Om särskilda problem föreligger för Stockholms- resp. vid den av oss föreslagna förändringen bör detta inte förhindra en ändring av nuvarande ordning för . Länsbostadsnämnderna i berörda län befattar sig alltså i praktiken enbart med fördelningen av bostadskvoterna mellan de kommuner som ligger utanför de nämnda storstadsområdena. Detta är enligt vår mening en otillfredsställande ordning. Det är angeläget att länsmyndigheter också i län med storstadsområden får möjligheter att fördela bostadsbyggandet i hela länet. Som redan tidigare framhållits bör hinder inte föreligga för länsbostadsnämnden att göra en fördelning som gäller flera kommuner gemensamt. Vårt krav innebär således en decentralisering av beslut angående bostadsbyggande från ett centralt verk, , till de regionala myndigheterna, länsbostadsnämnderna. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar att länsbostadsnämnderna i och om så befinnes lämpligt även i övriga storstadslän skall ges möjlighet att fördela bostadsbyggandet i hela länet. () i Arrie HANS () i
mot · G0021292 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77:1292 av om översyn av bestämmelserna rörande bostadsbidrag Enligt gällande bestämmelser skall till grund för beräkningen av bostadsbidrag läggas den taxerade inkomsten året före bidragsåret. kan inte ändra denna taxering utan nytt beslut av länsskatterätten eller högre instans. Undantag från denna huvudregel kan dock medges den vars faktiska inkomster beräknas väsentligt förändras under bidragsåret. Ett aktuellt ärende i län visar att dessa bestämmelser kan få egendomliga konsekvenser. En statligt anställd hade 31 december 1973 felaktigt varit inplacerad i för låg lönegrad. Felet rättades till genom en retroaktiv utbetalning , varigenom inkomsten detta år höjdes med . ansökte den statligt anställde om bostadsbidrag, men fick avslag på grund av att den taxerade inkomsten enligt taxering till följd av den retroaktiva utbetalningen översteg högsta tillåtna belopp. Om den felaktiga lönegradsplaceringen ej hade skett skulle däremot bostadstillägg ha utgått. Den sökande besvärade sig över beslutet om bostadstillägg och hävdade att bidragsgrundande inkomst borde vara den taxerade inkomsten minus det retroaktiva lönepåslaget. Förmedlingsorganet tillstyrkte bifall till besvären i princip, medan länsbostadsnämnden under hänvisning till gällande författning lämnade besvären utan bifall. Länsskatterätten medgav att det retroaktiva beloppet fick fördelas , men detta beslut innebar ingen ändring av taxeringen. lämnade, med hänvisning till bestämmelserna i 5 § kungörelsen 1968:425 och med hänvisning till att länsskatterättens beslut inte innebar någon ändring av taxering, besvären utan bifall. Det måste betecknas som stötande att bestämmelserna är utformade så, att en felaktig lönegradsplacering kan få till följd att möjligheterna att få bostadsbidrag försvinner. Liknande effekter kan för övrigt uppstå vid utbetalning av försäkringsbelopp ett visst år. Med hänvisning till ovanstående hemställes att hos regeringen begär en översyn av bestämmelserna om bostadsbidrag, i syfte att vidga möjligheterna till undantag från regeln att den taxerade inkomsten skall ligga till grund för beräkningen av bostadsbidrag.
mot · G0021295 · 1977-01-25 00:00:00 — 1976/77: 1295 Motion 1976/77: 1295 av m. fl. om ändring i lagen om skogsvårdsavgift Under hänvisning till de motiv som anförts i den socialdemokratiska partimotionen 1976/77:1294 om den ekonomiska politiken hemställer vi att antar bifogade förslag till lag om ändring i lagen om skogsvårdsavgift (1946:324): Lag om ändring i lagen om skogsvårdsavgift (1946:324) Härigenom förordnas att 1 it lagen om skogsvårdsavgift (1946:324) skall ha nedan angivna lydelse. Den, för vilken vid taxering till inkomstskatt såsom skattepliktig inkomst upptagits garantibelopp för jordbruksfastighet, som vid fastighetstaxering åsatts delvärdet skogsbruksvärde, är skyldig erlägga skogsvårdsavgift. Sådan avgift utgår med av skogsbruksvärdet. Den, för vilken vid taxering till inkomstskatt såsom skattepliktig inkomst upptagits garantibelopp för jordbruksfastighet, som vid fastighetstaxering åsatts delvärdet skogsbruksvärde, är skyldig erlägga skogsvårdsavgift. Sådan avgift utgår med av skogsbruksvärdet. Har garantibeloppet av skogsvårdsavgift. Skogsvårdsavgift skall hela krontal. Denna lag träder i kraft och skall tillämpas från och med . 1 1976/77. HANS () i GOTAB 53050 Slockholm 1977
mot · G0021296 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 1296 av m. fl. om avgiften på dryckesförpackningar I motionen 1976/77: 1294 av m. fl. ang. den ekonomiska politiken föreslås dels att avgiften på vissa dryckesförpackningar skall höjas, dels att förpackningsavgift skall införas på vissa mindre dryckesförpackningar. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att antar följande Lag om ändring i lagen (1973:37) om avgift på vissa dryckesförpackningar Enligt beslut föreskrives att 1 och 6 U lagen (1973:37) om avgift på vissa dryckesförpackningar skall ha nedan angivna lydelse. Avgift erlägges enligt denna lag till staten vid omsättning inom landet av förpackning för konsumtionsfärdig dryck hänförlig till tulltaxenr 20.07 eller 22.01-22.09 och vid införsel av sådan förpackning med eller utan dryck, om förpackningens fyllnadsvolym överstiger 0,2 men ej . Avgift erlägges enligt denna lag till staten vid omsättning inom landet av förpackning för konsumtionsfärdig dryck hänförlig till tulltaxenr 20.07 eller 22.01-22.09 och vid införsel av sådan förpackning med eller utan dryck, om förpackningens fyllnadsvolym överstiger o.l men ej . A vgift erlägges ej för förpackning för dryck avsedd för barn. Sådan förpackning skall vid detaljförsäljning till konsument vara märkt med en för konsumtion lägsta lämplig ålder mellan . 7 sami Nr 12961297 1976/77: 1296 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Avgift utgår med för 6 i. Avgift utgår med för varje förpackning. varje förpackning, varsfyHnadsvolym överstiger 0,2 men ej 3 Uter och med för varje förpackning, vars Jyllnadsvolym överstiger 0, / men ej . Denna lag träder i kraft . HANS () i
mot · G0021297 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 1297 av m. fl. om höjd socialförsäkringsavgift till folkpensioneringen Vi redovisar i särskild motion (1976/77: 1294) socialdemokratins förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken m. m. I syfte att åstadkomma en förstärkning av den statliga budgeten föreslås att socialförsäkringsavgiften till folkpensioneringen höjs med ett belopp som motsvarar av avgiftsunderlaget. Uppbördstekniskt kan detta lämpligen ske på så sätt att avgiften 1 april31 utgår med ett beloppom av avgiftsunderlaget. Från den 1 januari 1978böravgiften i så fall justeras nedåt . Vederbörande utskott bör utarbeta erforderlig lagtext. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar, i enlighet med vad i motionen anförts, att socialförsäkringsavgiften till folkpensioneringen skall höjas med ett belopp som motsvarar av avgiftsunderlaget. HANS () i GOTAB 77 53068 1977
mot · G0021299 · 1977-01-25 00:00:00 — 1976/77 1299-1306 1976/77: 1299 av m. fl. om nordiskt samarbete rörande tekniska hjälpmedel för handikappade Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1976/77:1298 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen 1976/77:1298 anförts om nordiskt samarbete beträffande handikappade m. m. HANS () i 1 1976/77.
mot · G002130 · 1977-01-12 00:00:00 — Motion 1976/77: 130 om ändring av bestämmelserna om byggnadslov rörande enfamiljshus Enligt bestämmelserna i svensk bygglag för enfamiljsvilla inte utrustas med mer än ett kök, om byggnadslov skall erhållas och statliga lån skall utgå. Även om den innehåller två plan och källarvåning för man inte inreda ett kök i övre planet - t. ex. ett s. k. minikök. Det är i dagens läge en allvarlig brist på hem och vårdmöjligheter för äldre människor. Många ensamma personer - t. ex. lätt handikappade skulle också gärna bo med nära samband till och viss samverkan med en familj, t. ex. släktingar eller andra närstående. Många människor saknar trygghet och kontakt. Om en villa - i princip avsedd för en familj - finge förses med kök och minikök, ett med vanlig standard och ett mindre, skulle det betyda möjlighet för föräldrar, andra närstående eller bekanta att fö bostad med viss tillsyn och en känsla av samhörighet som är av stor betydelse. Ute i kommuner finns det överallt behov av en sådan boendeform. Från ekonomisk synpunkt och med tanke på den brist på vårdmöjligheter som väntas på många håll måste även en möjlighet som denna anses värdefull. Många äldre och låginkomsttagare vågar inte bygga ett hus, på grund av de höga byggnadskostnaderna, om de inte får konstruera huset på sätt som ovan angivits. Det blir lägre boendekostnad för dem om de senare kan upplåta huset till barn eller andra yngre människor och om de själva har möjlighet - åtminstone till - att bo kvar. Det är också känt att förslag till villor av den här skisserade typen redan finns hos de fabrikanter som tillverkar småhus. De är redo att presentera ritningar och förslag i sina kataloger. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om ändring i bestämmelserna om byggnadslov och statliga lån till enfamiljshus i enlighet med vad i motionen anförts. () i Agnäs