ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G102182 · 1977-11-25 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:57 om riktlinjer i den fysiska riksplaneringen för vattendrag i norra och Den i utredning betecknade Nedre har tre tänkbara utbyggnadsprojekt: , Fänforsen och Djurforsen. Dessa har ägnats mycken diskussion och uppmärksamhet inte minst i de närmast berörda kommunerna . Mycket starka skäl har därvid framkommit som talar för att undantar älvsträckan från slutlig tillåtlighetsprövning. Nedre rekreationsvärde är mycket högt. Ingen älvsträcka i landet av den kvaliteten är mera lättillgänglig, vare sig man färdas med bil eller med kollektiva trafikmedel. Fiskeförutsättningarna är enligt all expertis mycket goda. Älvsträckningens betydelse är inte begränsad lokalt eller regionalt () utan är av ett nationellt värde genom sin närhet till stora befolkningskoncentrationer i och . En förlust av älvsträckan måste från friluftslivssynpunkt betecknas som mycket allvarlig (s. 64-65 och 152 i utredning). Ännu allvarligare kanske är att man med en kraftverksutbyggnad enligt föreliggande planer skulle åstadkomma allvarliga och irreparabla skador för Västerdalarnas främsta jordbruksbygd, vilket också framgår av den Sehlstedtska utredningen (s. 131 och 151). Enligt uppgift från jordbrukarna i skulle endast en gård klara sig från skador, och utbyggnadsprojektet bedöms av lokalbefolkningen som helt samvetslöst. Vidare berörs starka kulturminnesvårdsintressen liksom naturvårdsvärden av mycket betydande omfattning. Både och reglering och Fänforsen har från vetenskaplig naturvårdssynpunkt placerats i klass 4. Det finns alltså i dessa fall flera bevarandeintressen som medverkar till att göra älvsträckan skyddsvärd ur nationell synvinkel. De berörda kommunernas-och befolkningens, till stor del - inställning till en utbyggnad av är starkt negativ, vilket bl. a. dokumenterats i samband med remissvar över betänkandet Översvämningsskydd i (Ds Jo 1976:8). Slutsatsen vid en sammanvägning av ovanstående och andra omständigheter blir att det föreligger så starka skäl mot en utbyggnad, att älvsträckan bör bevaras. Med hänvisning till det anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna att projekten , Fänforsen och Djurforsen i skall undantas från utbyggnad. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G102183 · 1977-11-25 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:57 om riktlinjer i den fysiska riksplaneringen för vattendrag i norra och Till de områden som varit mycket omdiskuterade då det gäller en eventuell vattenkraftsutbyggnad hör Nedre Långan (LångforsenLitsnäset) i nordvästra . Långan ligger inom ett orört och säreget vildmarksområde, och den är nästan opåverkad av tidigare regleringar. Långan är ett bra strömfiskevatten där både harr och öring förekommer rikligt. Området är ett utmärkt och omtyckt utflyktsmål förbi. a. kommuns invånare, och kommun har uttalat att ingen tillkommande bebyggelse och inget täkttillstånd bör beviljas inom området. En eventuell utbyggnad skulle medföra att landets största sammanhängande fångstgropsystem blir helt förstört. Vid den fornminnesinventering som pågått under sommaren-hösten 1977 i det aktuella dämningsområdet har ett 100-tal nya fångstgropar påträffats. Vidare har man påträffat stenåldersboplatser i närheten av fångstgroparna. En annan och åtskilligt äldre typ av boplatser är de s. k. skärvstensvallarna. Utöver det 70-tal sådana som varit kända i har man påträffat åtta stycken vid inventeringen. I de senast redovisade planerna skulle ca 2 500 ha skogsmark komma att överdämmas vid en utbyggnad. Områdets rika och delvis unika flora liksom ett talrikt zoologiskt liv skulle förstöras vid en överdämning, och denna skulle också få en menlig inverkan för rennäringen. En utbyggnad efter nuvarande planer skulle medföra att omistliga miljövärden går förlorade. Det lilla energitillskott som skulle vinnas står ej i proportion till dessa värden. De sysselsättningstillfällen som skapas är av kortvarig karaktär och kommer inte den lokala befolkningen till godo i någon större utsträckning. utbyggnader av ungefär samma omfattning har ju också visat att man inte varaktigt löser sysselsättningsproblemen genom att bygga ut vattendrag. En kompakt och enhällig opinion bland befolkningen efter älvsträckan vänder sig emot en utbyggnad av Nedre Långan. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att Nedre Långan (Långforsen-Litsnäset) i vattensystem skall undantas från utbyggnad. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G102186 · 1977-11-25 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /78 I skrivelse till regeringen har () framhållit att särskilt fått känning av de samtidiga effekterna av lågkonjunkturen och de mera långsiktiga strukturella omställningarna. För att stimulera till ökad sysselsättning, där sådan är möjlig, föreslog AMS att det regionalpolitiska sysselsättningsstödet fördubblas och utgår inom hela . Förslaget innebär att stöd lämnas med sammanlagt . för varje årsanställd för en sysselsättningsökning som inträffar och kvarstår . Under hänvisning till dels att länets kustområden med AMS förslag skulle komma att få lika stort stöd som länets inland, dels att reglerna för sysselsättningsstödet skulle bli svåröverskådliga har dock regeringen funnit avgörande skäl tala mot ett genomförande av AMS förslag. 1 stället föreslår regeringen i propositionen 1977/78:25 en höjning av det s. k. introduktionsstödet. Med anledning härav vill vi anföra följande. står inför ytterst allvarliga sysselsättningsproblem. Socialdemokratin har vid upprepade tillfällen rest förslag om särskilda arbetsmarknadspolitiska och näringspolitiska insatser för att stärka länets näringsliv och därmed sysselsättningen, senast i partimotion om riktlinjerna för den ekonomiska politiken. Endast genom kraftfulla och väl samordnade insatser över ett brett fält läggs grunden för en positiv utveckling av länets näringsliv och sysselsättning. Samhället har här ett stort ansvar. Vi delar AMS uppfattning att det nu finns skäl för att temporärt höja stödet till företag som nyrekryterar personal och ökar sysselsättningen. En avgörande fördel med AMS förslag att höja sysselsättningsstödet finner vi vara att företagen genom denna stödform tillförsäkras stöd . Företagens benägenhet att nyrekrytera personal torde i hög grad vara beroende av möjligheterna att planera företagets finansiella villkor på . Genom sysselsättningsstödets konstruktion blir detta möjligt, som varaktig sysselsättningsökning premieras. Den arbetsmarknadspolitiska situationen i hela är f. n. så allvarlig att samma stöd i hela länet kan motiveras. Härför talar även det förhållandet att inlandskommunernas näringsförutsättningar i hög grad blir beroende av kustregionens utveckling. Mot denna bakgrund föreslår vi att , med ändring av regeringens 1 1977/78. förslag, beslutar att sysselsättningsstödet fördubblas och lämnas med sammanlagt . för varje årsanställd för en sysselsättningsökning som inträffar och kvarstår . Förhöjt stöd bör utgå inom hela . De ökade kostnader som vårt förslag medför bör rymmas inom den fastställda ramen för beslut om regionalpolitiskt stöd, Under hänvisning till vad som anförts hemställs att med anledning av propositionen 1977/78:25 bilaga 11 () () 6 godkänner vad i motionen förordats angående regionalpolitiskt sysselsättningsstöd i . () () () () ()
mot · G102187 · 1977-11-25 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /78 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1977/78:192 av m. fl. om näringspolitik och arbetsmarknadspolitik för specialstålsindustrin hemställs att med anledning av propositionen 1977/78:25 bilaga 11 p. 17 godkänner vad i motionen förordas angående lån till () () () HANS () () () () () () () () () ()
mot · G102189 · 1977-11-25 00:00:00 — Motion 1977/78:189 av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:40 om åtgärder för att främja de mindre och medelstora företagens utveckling Vi har i den socialdemokratiska partimotionen 1977/78:190 ang. de mindre och medelstora företagen förordat bl. a. ett avslag på regeringens proposition ang. lättnader i kapitalbeskattningen. Med hänvisning till vad som anförs i nämnda motion föreslår vi 1. att avslår propositionen i fråga om ändrade värderingsregler vid beräkning av kapitalskatter, 2. att avslår förslaget i propositionen om ändrade regler för flmansbolagsdelägares bilförmåner, samt 3. att beslutar avslå den nedsättning av schablonavdraget från till som föreslås i propositionen. () () () () ()
mot · G102191 · 1977-11-25 00:00:00 — 1977/78 191-192 av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:41 om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) m. m. I propositionen 1977/78:41 föreslås bl. a. att aktiebolagslagens regler om förbud för aktiebolag att lämna lån till aktieägare m. fl. skall gälla även dem som lever samman under äktenskapsliknande förhållanden. Vidare föreslås en vidgad möljlighet att medge undantag från låneförbudet vid förvärv av aktier i bolaget. När det gäller den första frågan förordas att det s. k. skatterättsliga familjebegreppet används. Detta innebär att kretsen begränsas till sammanlevande, som varit gifta med varandra eller gemensamt har eller har haft barn. Denna avgränsning är enligt vår mening väl snäv. Vi är emellertid medvetna om att det f. n. är svårt att finna någon annan lösning, som inte leder till svårigheter i den praktiska tillämpningen. Med hänsyn härtill motsätter vi oss inte förslaget i propositionen. Frågan om regler för ogifta sammanboende utreds av familjelagssakkunniga. När detta utredningsarbete är avslutat, bör vi ha ett bättre underlag för att bedöma den lämpliga avgränsningen i samband med låneförbudet. Frågan bör därför tas upp till förnyat övervägande i detta sammanhang. Detta bör ges regeringen till känna. När det gäller låneförbudet vill vi erinra om att detta infördes för att undanröja skatteflyktsmöjligheter och för att skydda borgenärers och aktieägares intressen. Mot denna bakgrund är det naturligt att den dispensmöjlighet som öppnades utformades så att tillämpningen skulle bli restriktiv. Men avsikten med dispensmöjligheten var i första hand att kunna underlätta generationsskiften inom familjeföretag genom att i vissa fall låta arvingarna ta lån från bolaget för betalning av arvsskatten. Ett annat fall gällde det förhållandet att delägare i familjeföretag vill bli utlöst och övriga delägare bara genom lån från bolaget kan skaffa de medel som behövs för det. Inte heller uteslöts möjligheten att, inom ramen för den kontroll som en dispensmyndighet kan utöva, låta en person finansiera ett köp av ett aktiebolag genom lån från bolaget. I propositionen sägs att i den debatt som har förts om de mindre företagens situation har det framförts önskemål om en vidgad möjlighet till dispens från låneförbudet i avsikt att underlätta förvärv av mindre företag. Någon utredning om tillämpningen av nuvarande dispensregel redovisas inte. I propositionen förordas en dispensregel, som delvis kan äventyra syftet 1 1977/78. Det har inte heller visats att nuvarande dispensmöjlighet är otillräcklig för de legitima syften som angavs i förarbetena. Med hänsyn härtill bör propositionen avslås i denna del. Med hänvisning till det anförda hemställs att 1. avvisar förslaget om ändring i aktiebolagslagen, såvitt angår 2. ger regeringen till känna vad som anförs i motionen om förnyat övervägande av den personkrets som avses med låneförbudet. () () ()
mot · G102195 · 1977-11-25 00:00:00 — Motion 1977/78:195 av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:59 om särskilt arbetsmarknadspolitisk stöd inom stålindustrin m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78:192 av m. fl. om näringspolitik och arbetsmarknadspolitik för specialstålindustrin hemställs 1. att de riktlinjer för tillfälligt sysselsättningsbidrag till vissa företag som förordas i motionen bör gälla, 2. att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om värdet av att bidrag utgår för att sysselsätta övertalig personal genom utvecklingsarbete. () () () () () HANS () () () () () () () () () ()
mot · G102196 · 1977-11-28 00:00:00 — med anledning av propositionen 1977/78:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /78 I regeringens proposition avseende bidrag till kommunala nykterhetsnämnder m. m. anvisas på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /78 ett förslagsanslag av 1,9 milj. kr. avseende försöksverksamhet med tillnyktringsenheter. Vid behandling av propositionen 1975/76:113 beträffande fylleristraffets avskaffande m. m. uppdrogs åt regeringen att i enlighet med jusitieutskottets betänkande JuU 1975/76:37 redovisa en plan för angående en utökad försöksverksamhet med tillnyktringsenheter. Med anledning av detta uppdrag har en arbetsgrupp bildats inom . Den nu av regeringen framlagda planen innebär att, förutom den tidigare beslutade försöksverksamheten i , som startade , försöksverksamhet med tillnyktringsenheter skall starta i , , , och . Vi har intet att erinra mot dessa försöksorter. Vi finner det dock vara en allvarlig brist att lämnats utanför förslaget till försöksverksamhet. En mycket stor del av det totala antalet alkoholskadade i landet återfinns i . De speciella sociala bakgrundsproblemen i storstadsområdena gör det också motiverat att utöver den planerade verksamheten i en försöksverksamhet kommer till stånd i . Vi anser att regeringen bör medverka till att en försöksverksamhet också förläggs till , exempelvis Mariakliniken. Det är därvid en förutsättning att samråd och samrbete sker mellan och och att denna försöksverksamhet kopplas till ovannämnda arbetsgrupp inom med företrädare för , , , och följa upp utvärderingen. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande försöksverksamhet med tillnyktringsklinik inom . () ()
mot · G102197 · 1977-11-28 00:00:00 — med anledning av propsotionen 1977/78:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /78 I motionen 1976/77:186 hemställdes att hos regeringen skulle begära att skulle ges i uppdrag att i samarbete med och starta en försöksverksamhet för omhändertagande av berusade personer. 1 motionen framhölls bl. a. att omhändertagandet av berusade är ett mycket stort problem i och omfattade 26 000-28 000 personer . Det är därför angeläget att få en väl fungerande vårdkedja för omhändertagandet av dessa. Som svar på motionen framhöll socialutskottet bl. a. att tidigare föreslagen försöksverksamhet borde utökas och omfatta försök med anordnande av vårdkliniker i anslutning till sjukhus. Den arbetsgrupp inom som arbetade med frågan hade också övervägt att söka intressera kommuner och landsting för försöksverksamhet, bl. a. inom ett storstadsområde. Preliminära diskussioner hade därvid förts med om ett försök som skulle täcka ett av polisens vaktdistrikt antingen i eller . har vidtagit förberedelser för startande av försöksverksamhet. Lokaliteter skulle tydligen kunna ställas till förfogande, och samråd har ägt rum med och kommun. har gemensam framställning ingivits till om bidrag till denna verksamhet. Trots att är ett statligt sjukhus, är och kommun beredda att ta sin del av kostnaderna. ingick dessutom till med begäran om bidrag till en försöksverksamhet vid Mariakliniken och behandlingshemmet i . Detta förslag hade uppgjorts i samråd med . Det är därför med förvåning man nu konstaterar att regeringens förslag om försöksverksamhet med tillnyktringskliniker inte upptar något projekt för . Även om en försöksverksamhet ej är avsedd att lösa lokala problem, kan man inte bortse från värdet av en försöksverksamhet i någon del av . En sådan skulle därmed kunna utgöra en modell för det fortsatta arbetet i detta stora område, som har en koncentration av svåra problem. På Stockholmssjukhusens akutmottagningar, dit de flesta av de omhändertagna berusade förs, är arbetsförhållandena olidliga. Personalen utsätts för hot eller våld, och särskild vaktpersonal har måst sättas in på vissa mottagningar. Med hänsyn till vad som anförts hemställs att med anledning av regeringens proposition 1977/78:25 anslag beviljas i någon form till tillnyktringsenhet vid eller Mariakliniken i efter förhandlingar med och berörda kommuner.
mot · G102200 · 1977-11-28 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /78 I regeringens proposition 1977/78:25 med förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för /78 behandlas under VI huvudtiteln (1) frågan om lånegaranti till rederiaktiebolaget . Departementschefen konstaterar att staten numera har rätt att utse en av ledamöterna i bolagets styrelse och en av bolagets revisorer. Den tidigare socialdemokratiska regeringen tillsatte en särskild utredning för att överväga huvudmannaskaps- och ägarförhållandena i vad avser färjetrafiken mellan och fastlandet. Bakgrunden till detta var bl. a. den kraftiga ökning av statsbidragen som skedde 1974 och som innebär att en mycket betydande del av företagets totala inkomster kommer från staten. Sedan den nya regeringen tillträdde har denna utredning återkallats innan den hunnit avkasta några resultat. Departementschefen konstaterar, med utgångspunkt i de villkor som föreskrivs för trafiken samt genom den insyn den av staten utsedda styrelseledamoten och revisorn får i bolagets verksamhet, att frågan fått en tillfredsställande lösning. Från socialdemokratiskt håll kan vi inte dela denna uppfattning. Vi beklagar att frågan om Gotlandsbolagets huvudmannaskaps- och ägarförhållanden och frågan om en ordning där samhället får ett dominerande inflytande över företagets koncessionstrafik genom den borgerliga regeringens handlande ej kunnat bli belysta. Enligt vår mening är det angeläget att en prövning av dessa frågor kommer till stånd. Detta bör ges regeringen till känna. I propositionen framhålls vidare att rederiet för att kunna täcka sitt behov av kapital för koncessionstrafiken bör ha möjlighet att erhålla en statlig lånegaranti inom en ram av 35 milj. kr. Någon närmare analys av företagets kreditbehov presenteras inte i propositionen. Vi utgår emellertid ifrån att regeringens förslag grundas på ett reellt behov av kapital i företaget. Mot den bakgrunden framstår det emellertid som anmärkningsvärt att företaget inte mindre än fyra gånger höjt bolagets utdelning. Senast skedde detta vid bolagsstämman . Enligt vår uppfattning kan det knappast vara rimligt att ett företag som enligt regeringens mening har ett behov av statligt stöd för sin kapitalförsörjning driver en utdelningspolitik av detta slag. Den statliga garantin bör därför enligt vår mening beviljas företaget endast under förutsättning att utdelningarna garantin gäller sänks till den nivå de hade innan det statliga transportstödet infördes. Detta bör av ges regeringen till känna. Med hänvisning till vad vi anfort hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs 1) om huvudmannaskaps- och ägarförhållandena för Gotlandstrafiken, 2) om villkoren för lånegaranti för rederiaktiebolaget . () () () () () ()
mot · G102202 · 1977-11-28 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /78 I propositionen 1977/78:25 behandlas under tolfte huvudtiteln . Företags- och branschfrämjande åtgärder. Inom ramen fördetta anslag till branschfrämjande åtgärder kan stöd ges för marknadsföringsåtgärder på exportmarknader. Någon möjlighet att stödja motsvarande aktiviteter med inriktning på hemmamarknaden finns inte enligt gällande regler. I propositionen föreslås att reglerna för bidrag till konsultundersökningar i omställningsfrämjande syfte ändras så, att bidrag kan ges för kollektiva marknadsföringsåtgärder såsom mässor, utställningar, försäljningskampanjer m. m. med inriktning på hemmamarknaden, i syfte att stärka avsättningsmöjligheterna för svenska tekoprodukter. Syftet med regeringens förslag är enligt vår mening värt att tillstyrka. Den svenska tekoindustrins situation är f. n. krisartad, vilket också framhållits i partimotionen 1977/78:47 från socialdemokraterna. Åtgärder för att förstärka de svenska tekoprodukternas ställning på hemmamarknaden är mot den bakgrunden välkomna. Möjligheterna till avsättning av de svensktillverkade produkterna har avsevärt försvårats på grund av en lavinartad ökning av importen i synnerhet från lågprisländer. I stor utsträckning bedrivs denna import av svenska tekoföretag. Produktionen sker ofta i form av lönsömnad i fjärran länder med utomordentligt allvarliga sociala förhållanden. kan dessa företag avsätta sina importerade modeller på den svenska marknaden. En viktig utgångspunkt för det föreslagna stödet måste självfallet vara att det är de svensktillverkade produkternas avsättning som bör främjas och att deras konkurrenskraft förstärks i förhållande till importerade varor. Utan särskilda regler torde risken vara utomordentligt stor att stödet annars i stor utsträckning kommer att avse även den ofta mycket betydande del av produktionen som kommer från utlandet. I sådana fall skulle ju stödet få en effekt som är rakt motsatt den åsyftade. I syfte att garantera att så inte blir fallet bör därför det villkoret uppställas, att stöd ej kan utgå till sådana företag som även bedriver en mer omfattande importverksamhet av kläder eller i sin försäljning i stor omfattning samarbetar med företag som driver sådan importverksamhet. Vidare bör det villkoret gälla att marknadsföringsinsatserna skall vara utformade så, att det i dessa inte kan ingå produkter som har importerats. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om marknadsföringsåtgärder på tekoområdet. . () i
mot · G102203 · 1977-11-28 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /78 I regeringens proposition 1977/78:25 med förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten /78 behandlas under XIV huvudtiteln(12) frågan om elförsörjning. I detta sammanhang avvisas tanken på en ny kabelförbindelse mellan och fastlandet. elförsörjning sker till avsevärt högre priserän på fastlandet. Detta beror framför allt på att en stor del av kraftförsörjningen baseras på oljekraft. Den likströmskabel som finns mellan fastlandet och ön tillgodoser bara en mindre del av behovet. Oljeprisstegringarna har därför kraftigt påverkat elpriserna på . Elbehovet på kommer att öka väsentligt p. g. a. Cementa AB:s utbyggnad i . Mot denna bakgrund framstår en ny kabelförbindelse från fastlandet, finansierad med statliga medel, som starkt motiverad. Att kabelalternativet nu avvisas är en direkt konsekvens av regeringens misskötta energipolitik. Den osäkerhet och handlingsförlamning som drabbat hela energiområdet leder nu till att inte heller den gotländska elkabeln kommer till stånd. Från socialdemokratiskt håll ställer vi oss starkt kritiska härtill. Inte minst med tanke på risken för problem med oljeförsörjningen och kraftigt ökade priser på olja och andra bränslen finns det utomordentligt starka skäl för att genom en elkabel skapa en långsiktig och säker lösning på elförsörjning. Detta bör av ges regeringen till känna. Med hänvisning till vad vi ovan anförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om en ny elkabelförbindelse mellan och fastlandet.