ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G002849 · 1977-01-21 00:00:00 — 1976/77 849-857 Motion 1976/77: 849 av m. fl. om blyhalten i bensin Blyhalten i bensin sänktes från till . Det är nu hög tid att ta nästa steg med sikte på att fullständigt eliminera blyet i bensinen. I en rad utländska arbeten framgår alarmerande uppgifter beträffande blyet i vår omgivning. Utsläppen tenderar att stadigt öka på grund av ökad bilism även i de länder där man har sänkt den högsta tillåtna blyhalten i bensin. Med ökade blyutsläpp utsätts framför allt hela stadsbefolkningen, inklusive riskgrupper som barn och gravida kvinnor, för en långsamt ökande blyexposition. Förekomsten av bly i omgivningen har nått en sådan storleksordning att den absorberade blyhalten hos människan närmar sig en nivå där skadliga effekter hotar och i flera fall redan anses ha uppkommit. Skadliga effekter synes uppkomma hos människor och djur vid en långt lägre blyhalt än vad som har ansetts riskabelt. Ökad sjuklighet och/eller dödlighet på grund av bly anses numera kunna förekomma utan förekomst av de klassiska symtomen på blyförgiftning. Det bly det här är fråga om, alkylblyet, har visats ge skador i kromosomerna. blyet kan skada det kanske värdefullaste hos människan som grupp, nämligen arvsmassan. Särskilt skrämmande är uppgifterna om skador på genom blyexposition hos gravida kvinnor samt beteenderubbningar hos barn. Nästan allt bly i naturen () kommer från bensinen. För vidkommande redovisar miljö- och hälsovårdsfÖrvallning ett utsläpp av ca blyföreningar från biltrafik och i prognosen ca blyföreningar från biltrafik: den sista siffran såvida inga åtgärder vidtas för att sänka blyhalten. I gäller nu gränsen per liter bensin. Även i finns strängare normer beträffande avgasreningen. I sammanhanget kan nämnas jordbruksutskottets uttalande (JoU 1973:12) att "strävandena på det internationella planet fortgår emellertid, och utskottet vill understryka vikten av att möjligheterna att i sådana sammanhang verka för internationellt gällande skärpningar av avgasreglerna blir väl tillvaratagna från svensk sida. Utskottet förutsätter att så kommer att ske." Mot bakgrund av de stora risker blyutsläppen medför och det förhållandet att bly ej kan brytas ned i naturen ulan anhopas i ökande mängd och cir I IV76/77. kuierari olika näringskedjor anser vi att åtgärder måste vidtas forén övergång till helt blyfri bensin. Med anledning av det ovan anförda hemställs att hos regeringen anhåller att olika åtgärder prövas i syfte att erhålla en blyfri bensin. () ()
mot · G00285 · 1977-01-13 00:00:00 — av i m. fl. om skattefrihet för invalidfordon Enligt vägtrafikskattelagen SFS 1973:601 föreligger befrielse från skatteplikt för motorfordon förden som äger fordon och är höggradigt invalidiserad och som för sin huvudsakliga förvärvsverksamhet eller för sin utbildning är varaktigt beroende av fordonet som fortskaffningsmedel. I och med att vederbörande invalidiserade person upphör med förvärvsarbete eller bedrivna studier och inträder i pensionsåldern indras denna befrielse från skatteplikt för motorfordon med invalidaggregat. Ävenså upphör befrielsen från skatteplikt om vederbörande på grund av sjukdom eller sitt handikapp måste sluta sitt arbete. Exempel finns på personer som på grund av sjukdom och handikapp tvingats sluta sitt ordinarie förvärvsarbete . För dessa invalidiserade pensionärer med ett stort aktivitetsbehov är det ett hårt slag att skattebefrielsen plötsligt upphör den dag de kan fortsätta sitt förvärvsarbete. Det kan därför ifrågasättas om 8 2 andra stycket bilskatteförordningen inte borde ändras, så att skattefrihet beviljas livet ut för den som nödgas ha invalidaggregat i sin bil. Omkostnader och skötsel av en invalidbil betingar ett rätt stort belopp . För den som är invalidiserad och själv inte kan vårda och sköta sin bil stiger givetvis kostnaderna ytterligare. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär en utredning angående befrielse från skatteplikt för motorfordon med invalidaggregat, även sedan innehavarens förvärvsarbete upphört.
mot · G002852 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 852 av och om avfallshanteringen Landets sophämtare har inte bara ett tungt arbete. De utsätts också för olycksrisker som inte skulle behöva förefinnas, om alla som avlämnar sitt avfall från hushåll eller arbetsplatser med noggrannhet iakttog de anvisningar som givits om paketering av sopor. Olyckor, framför allt skärsår, är alltför ofta förekommande. Trasigt glas och vassa föremål kastas direkt i säckar eller sopnedkast eller emballeras dåligt. På grund av medmänniskors bristande hänsyn och nonchalans drabbas sophämtaren av skador och obehag. Längre eller kortare sjukskrivning blir kanske följden. Förutom farligt avfall, som kan föranleda skador, utsätts också sophämtaren för diverse obehag orsakat av dåligt paketerat avfall i flytande form, som gör att emballaget går sönder etc. Det torde vara omöjligt att kontrollera att bestämmelser avsedda att förhindra detta efterlevs. Allt beror på den enskilda människans solidaritet och vilja att ta hänsyn. Här skulle en brett upplagd kampanj, där del klart redogörs för vad slarv och nonchalans kan förorsaka arbetare som har rätt att kräva efterlevnad av bestämmelser, förhoppningsvis kunna ha en positiv verkan. Vi är alla beroende av vårt servicefolk. Vi betalar dem vad servicen kostar. De har rätt att kräva hänsyn och respekt och det gäller alla dessa grupper. måste vi alltmer lära oss återanvändning. Då kommer kravet på sortering av avfall. Redan nu kunde vi slå ett slag för bättre privat avfallshantering, som skulle ge en stor grupp arbetstagare bättre arbetsvillkor. De kostnader en kampanj skulle dra med sig borde inte vara större än att de väl kunde täckas av inbesparade utgifter för sådana olycksfall som vi nu har. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställes att hos regeringen begär initiativ till en landsomfattande kampanj för en bättre sophantering i hushållen i syfte att skydda sophämtarna och underlätta återanvändning av avfall. () ()
mot · G002854 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 854 av m. fl. om kontroll av giftiga ämnen Vpk har tidigare krävt att alla kemiska ämnen som släpps ut på marknaden skall vara testade avseende biologiska effekter på åtminstone samma sätt som läkemedel. har tidigare avslagit detta krav och bl. a. hänvisat till lagen om hälso- och miljöfarliga ämnen. Det tycks emellertid gå oerhört långsamt med denna lags efterföljd, och produktkontrollnämnden har alltför små resurser för sitt arbete, som ständigt försenas och motarbetas av industriintressen. antogs i en lag om kontroll av giftiga ämnen - Toxic Substances Control Act - som ger det amerikanska EPA - - utomordentliga befogenheter. Ur (1976:14) citeras: Industrin åläggs att senast före igångsättning av kommersiell produktion av en ny kemisk substans eller redan existerande för väsentligt nytt användningsområde meddela EPA. Informationen skall inkludera ämnets kemiska egenskaper, tillverkningskvantitet, användningsområde, antalet berörda arbetare samt resultat av utförda försök där hälso- och miljöeffekter undersökts. Om EPA anser att substansen kan misstänkas vara skadlig för människors hälsa eller för miljön eller anser att den givna informationen ärofullständig, kan EPA förbjuda tillverkning av ämnet, införa restriktioner för dess användning eller påbjuda varumärkning. Ett dylikt beslut om produktionsstopp eller begränsad tillverkning måste fattas senast innan den planerade produktionen påbörjas. Respittiden kan dock förlängas med till sammanlagt . Om industrin anför invändningar mot EPAs förslag om förbud måste fallet prövas i federal domstol. TSCA är dock utformad så att det är relativt lätt för EPA att erhålla domstolsutslag. I TSCA stipuleras att den nationella policyn beträffande toxiska substanser skall vara att det åligger tillverkaren, ej samhället, att framtaga adekvata data för att visa olika substansers förväntade hälso- och miljöeffekt. Industrin skall i proven följa de testnormer som EPA utfärdar samt bekosta försöken. Det är uppenbart att en motsvarande lag också behövs i . Med stöd av det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om utredning och utarbetande av förslag till lagstiftning om skydd mot hälso- och miljöfarliga ämnen med krav i likhet med refererade amerik anska lag om kontroll (vpk) i av giftiga ämnen. (vpk) i
mot · G002856 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 856 av herrar i och om anslag till statens skeppsprovningsanstalt I propositionen 1976/77:100 bilaga 17 punkt F 8, , behandlas bl. a. skeppsprovningsanstaltens anslag för egen forskning. I sin petitaframställning framhåller skeppsprovningsanstalten med hänsyn till den snabba tekniska utvecklingen inom anstaltens verksamhetsområde och med hänsyn till dettas konkurrensläge angelägenheten av att forskningen inte eftersättes. Man framhåller också att en intensifierad satsning på forskning och utveckling är angelägen för att öka de svenska varvens och svenska rederiers konkurrenskraft. Den svenska varvsproduktionen har varit inriktad på ett ganska begränsat antal fartygstyper. I den hårdnande konjunktur som vi nu befinner oss i är det viktigare än någonsin att undersöka även andra fartygstyper och studera mer okonventionella lösningar för formgivning och framdrivning. De svenska varvens situation är inte helt tillfredsställande, och deras möjligheter tili nya satsningar bör därför underlättas av samhället. När skeppsprovningsanstalten därför begärt 4,5 milj. kr. för "egen forskning" får detta betraktas som en blygsam summa, som dock kan komma att medverka till vissa lösningar av svensk varvsindustris nu prekära läge. Man har genom tillkomsten av det nya manöver- och våglaboratoriet goda möjligheter att göra betydande insatser inom områdena havsteknik, sjösäkerhet och miljövård. Att exempelvis kunna medverka till att förbättra miljön ombord i fartygen genom att nedbringa vibrationerna är en angelägen uppgift som ligger inom möjligheternas gräns. Genom nya forskningsrön bör också fartygskonstruktionerna kunna förändras så att mindre bränslemängd åtgår för framdrivandet, också detta en angelägen uppgift. Under ovan åberopade punkt har endast den symboliska summan av . Under punkten Fl. Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling, diskuteras också anslag till skeppsprovningsanstalten och dess manöver- och våglaboratorium. Här talas om att för forskningsprojekt av långsiktig metodutvecklande betydelse stöd i mån av behov bör kunna utgå upp till ett belopp av 3,5 milj. kr. under /78. Det förefaller alltså, trots vissa oklarheter, som om vissa anslag till STU under punkten F I skulle användas för verksamhet som detaljredovisas under punkten F 8. Beloppet är dock inte av den storleksordning som skeppsprovningsanstalten behöver för att klara egen forskning och som vi bedömer angelägen för att i någon mån kunna hjälpa svensk varvs- och rederinäring. Har vi nu skaffat oss ett nytt och förnämligt laboratorium, är det helt oförsvarbart att i den situation som råder inte helt utnyttja detsamma. Åberopande det ovan anförda hemställes 1. att anslaget under Bidrag lill stålens skeppsprovninnsanstalt IF 9) uppföres med ett till 4,5 milj. kr. 2. att anslaget under Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling () reduceras i motsvarande mån.
mot · G0021342 · 1977-02-02 00:00:00 — av i m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:61 om åtgärder för den glasindustrin I propositionen 1976/77:61 har regeringen framlagt förslag om åtgärder för den glasindustrin. Som en inriktning för det statliga stödet till branschen anger statsrådet att nu föreslagna åtgärder skall ses som ett tidsbegränsat stöd och som ett komplement till företagens egna ansträngningar. Vidare uttalas i propositionen: "Mycket talar för att en i olika avseenden ökad samverkan inom branschen blir avgörande för glasbrukens lönsamhet och långsiktiga konkurrenskraft. Stödet bör därför ges en sådan utformning att samverkan och samarbete stimuleras. En sådan inriktning av stödåtgärderna torde i de flesta fall vara att förorda. Det är emellertid klart att det också finns företag som av olika skäl står utanför de anvisade samverkansformerna för branschen men ändå kan ha bidragsberättigande. Skäl som kan ha påverkat ett företags friare ställning kan vara enbart dess lokalisering utanför det traditionella glasbruksdistriktet i och eller kanske dess produktinriktning. Skäl som talar för högt bidragsberättigande för sådant företag kan vara att företaget är dominerande arbetsgivare på sin ort. Ett exempel på företag av här nämnda slag är Glasbruk i kommun. För detta bruk och andra bruk med liknande situation är det viktigt att de olika stödformerna inte är så konstruerade att dessa företag ställs på ett avgörande sätt utanför stödformerna. Stödformerna kan då få en konkurrensrubbande verkan och för de avsides belägna bruken rent av en negativ effekt. Effekter av här antytt slag är naturligtvis inte avsedda och kan säkerligen undvikas om de mera fristående glasbrukens situation uppmärksammas. Att stödet för exportfrämjande åtgärder, liksom att en del av det s. k. strukturstödet för intern rationalisering, kan utnyttjas också av dessa företag torde vara klart. Särskilt investeringsstöd och stöd i form av avskrivningslån för effektivitetshöjande investeringar är säkert i många fall också möjliga. Beträffande arbetsmiljösidan synes mycket av värde vara att vinna genom den vid planerade råvaruanläggningen. Däremot kan inte en sådan råvaruanläggning, gemensam för många glasbruk, genom så olika transportavstånd bli rimligt kostnadsneutral. För att återigen använda Glasbruk som exempel kommer detta förelags transportkostnader att bli mycket ofördelaktiga i jämförelse med Smålandsbrukens. 1 1976/77. Det torde ändå vara av stort värde att så många bruk som möjligt kommer att utnyttja den gemensamma råvaruanläggningen. Stödet bör därför enligt vår mening ges en utformning, som möjliggör för de i förhållande till råvaruanläggningen avlägset belägna bruken att erhålla kompensation för sina högre transportkostnader. Med stöd av vad i motionen anförts hemställes att beslutar 1. att ge regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till fristående glasbruksföretag, lokaliserade utanför det traditionella glasbruksdistriktet, 2. att transportstöd skall utgå för bruk med långa transportavstånd, men vilka anlitar den planerade råvaruanläggningen i . L. () i HANS NYHAGE (m) () i Ulfsbyn
mot · G0021344 · 1977-02-03 00:00:00 — 1976/77 1344-1347 av m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:56 om ändring i civilförsvarslagen (1960:74) I propositionen 1976/77:56 har regeringen lagt fram förslag till författningsändringar i de delar beslut fordras av om civilförsvarets nya krigsorganisation m. m. Propositionen är således en uppföljning av tidigare fattade beslut och föranleder i denna del ingen erinran från vår sida. 1 propositionen erinras om att civilförsvarets ordnings- och bevakningsenheter tills vidare skall finnas kvar med väsentligen samma organisation som . Förslag har tidigare lagts fram om ett överförande av dessa enheter från civilförsvaret till polisen. I forsvarsutredningens slutbetänkande redovisas att fortsatta överväganden pågår i frågan. Propositionen innehåller - liksom inte heller utredningen - ingen vägledning om intentionerna i det fortsatta utredningsarbetet. Enligt vår mening kan det i det fortsatta utredningsarbetet finnas skäl att överväga en annan lösning än den diskuterade om ett totalt överförande till polisen. Detta skulle, i krig, innebära en mycket kraftig ökning av poliskåren. Vidare framstår det från principiella utgångspunkter som tveksamt att organisatoriskt tillföra polisen dessa resurser i fred, även om, bl. a. med hänsyn till förutsättningen för inkallelser, det inte torde finnas någon risk för missbruk. Vissa av de uppgifter som de nuvarande ordnings- och bevakningsenheterna har är av sådan karaktär att de även i fortsättningen kan skötas av obeväpnad personal. Det gäller t. ex. viss vägvisning. I andra fall - som i fråga om bevakning av militära objekt - torde uppgifterna kunna anförtros militära enheter ur lokalförsvarsforbanden. Härigenom skulle man avsevärt kunna nedbringa det antal personer som överförs till polisstyrkorna i krig. En sådan fördelning av civilförsvarets ordnings-och bevakningsenheter synes mer ändamålsenlig och lämplig än ett totalt överförande till polisen. Enligt vår mening bör det fortsatta utredningsarbetet syfta till en lösning av här anvisat slag. Detta bör av ges regeringen till känna. 1 1976/77. 3 sam!. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fördelningen av de uppgifter som f. n. ankommer på civilförsvarets ordnings- och bevakningsenheter. AXEL () ()
mot · G0021345 · 1977-02-03 00:00:00 — Motion 1976/77:1345 av herrar andre vice talmannen och med anledning av propositionen 1976/77:58 om regionalpolitisk! stöd till och AB Eiser I propositionen 1976/77:58 föreslår regeringen att beslutar om stödåtgärder till AB Eiser, , med 9 milj. kr. och till med 15,2 milj. kr. eller tillsammans 24,2 milj. kr. Lånen skall vara räntefria samt avskrivas vid varje årsslut med 50 96, vilket kommer att innebära att hela beloppet efterskänkes under ifrågavarande period. Till dessa Norrlandsinvesteringar har tillkomst redan tidigare från statens sida bidragits med betydande belopp i subventioner, vartill kommer att staten för 45 miljoner inköpte halva aktiekapitalet i . Det råder ingen tvekan om att dessa statliga subventioner verksamt har bidragit till att minska sysselsättningen inom Teko-branschen på andra orter i landet, och då i särskilt hög grad inom , där denna verksamhet sedan gammalt varit väl utvecklad. De åtgärder som föreslås kommer också att leda till samma resultat vilket även den uppgörelse som träffats mellan staten och företagen i fråga visar i klartext. Uppgörelsen innebär att företagen frånträder sin på företagsekonomiska grunder fattade ståndpunkt att nedlägga fabrikerna i och i stället koncentrerar sig på att göra dessa nedläggningar på andra orter. Det är bara att konstatera att AB Eiser nu nedlägger sina avdelningar i , och och att minskar antalet anställda i . Företagsekonomiskt riktiga åtgärder får sålunda vika förde erbjudna subventionerna. Det statliga ingreppet innebär sålunda att sysselsättning räddas på vissa orter men förminskas i motsvarande grad på andra orter. Punktinsatser av dylikt slag har verksamt bidragit till att försvåra för icke subventionerade företag att fortleva, då dessa företag inte bara haft att konkurrera med den våldsamma importen från låglöneländerna utan dessutom fått denna snedvridna konkurrens inom landet. Företag som skulle kunnat fortleva har därigenom tvingats till nedläggelse. Det är allmänt känt att Teko-branschen brottas med stora svårigheter på grund av vårt höga kostnadsläge i förhållande till konkurrensen från andra länder. Enligt uppgift avser regeringen därför att framlägga förslag till stödåtgärder. Med hänsyn till nödvändigheten av en helhetsbedömning av hela frågan anser vi att föreliggande prop. 1976/77:58 bör behandlas i samband med den aviserade propositionen om genomgripande stödåtgärder till branschen. 1* 1976/77. Med hänvisning till det anförda hemställs att vid behandlingen av propositionen 1976/77:58- med beaktande av förslagen i den aviserade propositionen om stödåtgärder för bl. a. Teko-branschen - tillser att en ytterligare snedvridning av konkurrensläget inom branschen förhindras. HANS NYHAGE (m)
mot · G0021348 · 1977-02-15 00:00:00 — 1976/77 1348-1349 med anledning av propositionen 1976/77:59 om utbildning och forskning inom högskolan m. m. En ny studieväg för sjuksköterskor som vill utbilda sig till läkare kommer att påbörjas i vid . Utbildningsplanen för denna särskilda studiegång är kortare än för den reguljära studiegången till läkare. Utbildningen är en försöksverksamhet och i linje med ett utbildningssystem med återkommande utbildning varvad med praktisk arbetslivserfarenhet. För att få tillträde till utbildningen krävs utom sjuksköterskeutbildningen yrkesverksamhet som sjuksköterska samt samma förkunskapskrav vilka gäller den reguljära studiegången utom i biologi. Med hänsyn till den stora sjukskötersketätheten i landets södra delar finns det skäl att anta att intresset är stort för att en liknande försöksverksamhet i bör genomföras. Med stöd av det i motionen anförda hemställs att hos regeringen begär att möjligt en försöksverksamhet för avkortad utbildning av sjuksköterskor till läkare i startas. 1 1976/77.
mot · G0021350 · 1977-02-16 00:00:00 — 1976/77 1350-1351 av m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:65 om tillfällig höjning av bidrag till företagsutbildning i vissa fall, m. m. Det s. k. jämställdhetsbidraget för arbetsgivare som anställer och utbildar kvinnor resp. män till vissa yrken som domineras av det motsatta könet utgår enligt nu gällande riksdagsbeslut med /tim. Regeringen föreslår i propositionen 1976/77:65 att bidraget höjs till / tim och att höjningen tillämpas för anställningar som börjar efter . Regeringen föreslår vidare att övriga villkor för bidraget bör vara oförändrade. Vi föreslår, med hänvisning till vad som anförts i motion 1976/77:1299, att bidraget höjs till /tim. Vidare bör reglerna för vilka yrkeskategorier som kan komma i fråga ändras, så att en bättre anpassning kan ske till skilda förhållanden i olika län. I enlighet med regeringsförslaget bör höjningen gälla för anställning som börjar efter . Kostnaderna bör kunna rymmas inom ramen för det på fonden för innevarande budgetår tillgängliga beloppet. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att beslutar att jämställdhetsbidraget för arbetsgivare som anställer och utbildar kvinnor resp. män i vissa yrken höjs till /tim, 1 1976/77. 2. att hos regeringen begär ändring av tillämpningsföreskrifterna för bidraget i enlighet med vad som krävs i motionen.