mot · G002889 · 1977-01-24 00:00:00 — 1976/77 889-893 1976/77: 889 av m. fl. om ett fackligt arbetsmiljöinstitut Ett samhälle av den typ utgör och med den produktion vi har kräver alltmer forskning. Inriktningen, innehållet, organisationen och formerna återspeglar maktförhållandena i samhället. De kapitalistiska intressena gynnas på bekostnad av arbetarnas. Detta gäller även forskningen och i hög grad den forskning som bedrivs inom arbetslivet. Systemet har som axiom att arbetet skall organiseras för att ge största möjliga profit. Och i det syftet har också arbetsköpama använt och använder fortfarande arbetslivsforskningen. Företagsforskningen har inte till uppgift att ta till vara arbetarnas intresse av en god arbetsmiljö. Den tjänar enbart att vidareutveckla varor och effektivitet och resulterar därför också i att nya skadliga ämnen utnyttjas i produktionen. Och arbetslivsforskningen går i stor utsträckning ut på att finna bättre metoder att utnyttja arbetskraften och har som resultat att arbetshetsen slår ut arbetare ur produktionen. Men forskningen kan ges en annan inriktning för att mer ta till vara arbetarnas intressen, intressen som måste stå som en motpol till den utvecklingsforskning som enbart syftar till ökad produktivitet och till nya profitbringande produkter. Till förelåg många motioner om facklig forskningspolitik. Den forskning som bedrivs ansåg motionärerna huvudsakligen låg långt ifrån vad man som facklig organisation har anledning att kräva. Motionärerna ville ha en forskning som är bunden till facket och de intressen som faller under detta. Man upplever i arbetslivet faror som man inte känner till konsekvenserna av eller har möjlighet att överblicka. Oron över arbetsmiljön är genomgående. Den universitetsforskning som bedrivs har formellt stor frihet, men i verkligheten är inriktningen knuten till ett nära samarbete med kapitalet och näringslivet. Det sker genom uppdragsforskning. Vidare bedriver också företagen egen forskning, dels genom egna forskare, dels genom forskningsinstitut av olika slag. Om man ser på de redogörelser som personaladministrativa rådet (PArådet) ger ut, visar det sig att man från kapitalets sida satsar mycket på arbetslivsforskning. () har också, framför allt , i mycket hög grad utvecklat sin tekniska avdelning för att också den vägen forska inom arbetslivet, och då som part för kapitalintressena. I en intervju i sade LO:s ord förande att han trodde forskningen skulle bli den stora frågan på nästa . Han sade också: Den som styr forskningen styr framtiden. Ett nog så riktigt konstaterande. Man kan till detta lägga att en forskning i arbetarklassens och fackföreningsrörelsens tjänst är ett mycket skarpt vapen för att utforma framtiden i strid mot kapitalägarnas intressen. Forskningen för rent fackliga eller arbetarklassintressen bedrivs alltså i mycket obetydlig skala. Med tanke på LO-chefens uttalande är det helt enkelt oansvarigt att inte facket som part har egen forskning. Den forskning som Arbetarskyddsfonden och att bedriva är flerpartsuppbyggd - näringsliv, samhälle och fackförening. Detta hjälper inte på något sätt till att förskjuta den sneda bilden av forskningen. Yrkesmedicinska klinikerna är inte heller tillräckliga för att förändra snedheten. Kvar står endast möjligheten att fackföreningsrörelsen ges möjlighet till ett eget forskningsinstitut. Ett fackligt institut med inriktning på arbetsmiljö- och arbetslivsforskning. Från den fackliga sidan har man inte velat skapa ett sådant inte splittra resurserna. Det är nu skyldighet att bereda facket dessa resurser och att finansiera denna verksamhet. Vid en förfrågan LO gjort till regeringen skulle det ta innan tio professurer skulle finnas till hands. Med detta som bakgrund finns det anledning att redan nu utlova fackföreningsrörelsen resurserna både ekonomiskt och personellt. Den verksamhet som ett fackligt arbetsmiljöinstitut skulle handha vore givetvis forskning inom hela arbetslivet men också utbildningen av sina egna skyddsombud m. m. Med detta som huvudinriktning kommer många andra angelägenheter fram, som också bör kunna tas in i verksamheten. Kraven på upprättande av ett fackligt arbetsmiljöinstitut växer alltmer ute på arbetsplatserna men också inom facket självt. Förutom de motioner som inkom till har Svenska målareförbundets kongress 1975 och Svenska elektrikerförbundets kongress 1976 klart uttalat dessa krav. På redogjorde en representant från för att det tagit att få ett svar på vilka ämnen ett klister som användes hade för innehåll. Byggnadsarbetarna som arbetade med klistret kände sig dåliga av detta. När svaret anlände visade det sig att klistret innehöll bl. a. dynamit. De arbetsförhållanden som rådde på arbetsplatsen var inte av den arten som erfordras för arbeten med sådana ämnen. Det här är bara ett exempel i en lång rad men vilket ändå visaratt den egna fackliga forskningen måste ges hög prioritet. Många frågor kan ställas om vad som finns i de olika materiel som används eller arbetas med. Se exempelvis vad som hände när Metalls läkare av en slump fann några fall där sambandet mellan asbest och cancer var påtagligt. det redan tidigare påtalade samband men denna upptäckt, som läkaren gjorde, resulterade i stor aktivitet. En aktivitet som har till syfte att skydda arbetare mot dessa faror. 1 utredningen om ny arbetsmiljölag har påtalats faran med ensamarbetet. Det kan klart konstateras att ensamarbetet i många fall skapar både fysisk och psykisk skada. Men det räcker inte med dessa konstateranden, utan en forskning i samarbete med dem som utsätts (ordessa påfrestningar behövs och kan bäst göras med egna forskare från facket. Ett slags ensamarbete som diskuterats en hel del här i är frågan om lokförarnas situation. De alltmer ökade farterna och ljussignalerna ställer stora krav på en ensam lokförare. I nattens mörker är han hänvisad till sig själv att sköta säkerheten för ett helt tågsätt och har ingen annan att rådfråga i efterhand om hur den eller den signalen var. Han utsätts för stora psykiska påfrestningar. En annan uppmärksammad arbetsmiljö är målarnas. Vad innebär lösningsmedlen för dem som handskas med dessa komponenter, och vad innebär det för dem som finns på näraliggande arbetsplatser, där sådant arbete pågår? Erfarenheterna visar att det inte bara är de som står i direkt beröring med farliga ämnen som berörs, utan också i hög grad andra som vistas i närheten. Det behöver inte bara vara fysiska påverkningar, utan också psykiska effekter gör sig gällande. Visst finns det forskning på vad lösningsmedel har för inverkan, men vi vet också att kapitalet slår vakt om sina intressen, och därför är också osäkerheten på arbetsplatserna stor beträffande objektiviteten i forskningen. Ett problem som också måste få sin lösning är att de forskare som facket har eller på annat sätt anlitar också måste få obegränsat tillträde till arbetsplatserna. Med anledning av det anförda föreslås 1. att uttalar a) att ett inom arbetslivet och arbetsmiljön bör inrättas, b) att detta institut bör drivas under fackligt huvudmannaskap, 1* 1976/77. 2. att hemställer hos regeringen om förslag till lagstiftning i syfte att garantera de forskare de arbetande och deras fackliga organisationer önskar engagera för forskningsarbete tillträde till arbetsplatserna. (vpk) i (vpk) i