mot · G0021027 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 1027 av m. fl. om reklamskattens negativa konsekvenser för dagspressen Inte bara borgerliga dagstidningar utan också i minst lika hög grad socialdemokratiska reagerade skarpt när den dåvarande socialdemokratiska regeringen lade fram förslag om införande av en ny och särskild skatt på annonser. I en skrivelse och vid regeringsuppvaktningar framhöll att en skatt av detta slag - ovanpå mervärdeskatten på annonser - skulle få allvarliga konsekvenser för pressen. Regeringen genomdrev dock den nya skatten. (), som bl. a. omfattar både socialdemokratisk och borgerlig dagspress, återkom med protester 1972, då regeringen åter tog upp frågan, och föreslog en allmän reklamskatt. Även då genomdrev sittande regering sitt krav, och reklamskatten differentierades till för s. k. allmänna nyhetstidningar och för övriga. Ett visst bottenavdrag görs i form av återbetalning av redovisad reklamskatt motsvarande en skattepliktig omsättning upp till 3 milj. kr. Tidningar med liten omsättning kan därigenom helt eller till större delen slippa undan reklamskatt. De flesta allmänna nyhetstidningar, alltså dagspressen i stort, drabbas så mycket mera eftersom dess annonsintäkter betydligt överskrider de 3 milj. i årlig annonsomsättning som utgör tak för bottenavdraget. Det torde vara allmänt känt att annonsintäkterna är av största betydelse för tidningarnas ekonomi. För dagspressen utgör de två tredjedelar av de totala tidningsintäkterna. Den ekonomiska situationen för dagspressen belystes pressutredning, och det framkom att branschens ekonomi generellt var mycket svag. Någon förbättring har heller inte skett. Tvärtom har den allmänna lönsamhetsnivån ytterligare försämrats mycket påtagligt . är det inte bara s. k. andratidningar som har problem. En undersökning som () gjort bland de 43 största tidningsföretagen visar att 13 av de 34 s. k. förstatidningarna redovisar negativt resultat efter bokföringsmässiga avskrivningar. Av TU-undersökningen framgår till yttermera visso att antalet förlustföretag i dagspressen var ännu större sedan hänsyn tagits till kalkylmässigt avskrivningsbehov. Antalet förlustföretag är då 19 mot 15. har kostnadsökningarna ytterligare pressat och försämrat dagspressens ekonomi. höjningar för denna mycket personalintensiva verksamhet som dagspressen utgör. Ytterligare prishöjningar på abonnemang, lösnummer och annonser tenderar nu att bli prohibitiva. Inom dagspressen har man ända sedan annons- och senare reklamskattens införande kunnat konstatera att farhågorna om skattens negativa verkningar dessvärre kommit att besannas. TU aktualiserade ett slopande av denna pålaga i ett yttrande till skatteutredning. Och så sent som aktualiserade TU på nytt reklamskattens problem i en skrivelse och en uppvaktning hos regeringen, varvid man bl. framhöll att "flera tidningsföretag befinner sig sålunda i en ekonomisk situation som måste betraktas som prekär. TU erinrar om tidningarnas viktiga samhällsfunktion och vädjar till regeringen om en snar avveckling av reklamskatten. När det gäller samhällsfunktionen har statsmakterna funnit dagspressen - eller vad som i reklamskatteförordningen kallas allmänna nyhetstidningar - så viktiga att på regeringens förslag anslår stora belopp till presstöd. Det selektivt utformade presstödet utgår emellertid endast till s. k. andratidningar, men här redovisade analyser från TU klargör att även flertalet förstatidningar befinner sig i en besvärlig ekonomisk situation i flera fall betecknad som prekär. Någon avsevärd förbättring av situationen för s. k. andratidningar torde heller inte kunna utläsas, presstödet till trots. Vad som bidragit till det ekonomiskt allt kärvare läget torde utan tvekan vara reklamskattens konkurrensmässigt snedvridande effekter. Av den åberopade skrivelsen från TU framgår bl. a. att den faktiska skattesatsen för dagspressen - sedan bottenavdraget gjorts - uppgår till i genomsnitt 4,5 96, medan den hårt konkurrerande direktreklamen slipper undan med ca 3 96. Detta innebär onekligen en diskriminering av dagspressen som föga rimmar med statsmakternas uttalanden om den stora samhällsbetydelse som just dagspressen har. Intäkterna av den allmänna reklamskatten beräknas för /78 uppgå till totalt 207 milj. kr. Hur stor del som allmänna nyhetstidningar, dvs. dagspressen, beräknas stå för framgår inte av någon redovisning i budgetpropositionen. Uppskattningsvis torde det dock röra sig om ca hälften av den totala nettointäkten, dvs. summan efter återbetalningen. Klart är att flertalet övriga tidningar (fackpress och populärpress) drabbas betydligt mindre av reklamskatten än vad dagspressen gör. En tidning som inte utkommer mer än en gång eller bara med några få nummer , har givetvis lägre annonsintäkter än dagliga tidningar. Eftersom den skattefria intäktssumman är lika för alla, dvs. 3 milj. kr. på den årliga annonsomsättningen, betalar de således en relativt sett lägre skatt på sina annonser. Beräkningar har visat att den verkliga reklamskatten för populärpressen som grupp stannar vid 3,5-4 96 medan dagspressen som grupp belastas med drygt 5 96. Detta faktum, tillsammans med förhållandet att dagspressens ekonomiska problem uppenbart växer i omfattning, visar behovet av åtgärder i kostnadssänkande riktning för just dagspressen. Det kan också konstateras att den tilltagande (loran av gratisspridda annonsblad ytterligare försämrar dagspressens situation, vilket bl. a. framhålls av . Den på sina håll väckta tanken på en höjning (fördubbling?) av det skattefria beloppet för reklamintäkter skulle få ytterligare snedvridande effekter till följd. En rad tidningar i populär- och fackpress skulle helt eller till större delen slippa reklamskatt medan dagspressen i allmänhet skulle ha relativt sett litet att vinna på en sådan åtgärd. Den ekonomiskt pressade situationen för allmänna nyhetstidningar skulle således kvarstå tämligen oförändrad medan populärpress och fackpress skulle få en gynnsammare situation. En åtgärd som däremot skulle vara av betydelse för dagspressens situation vore att helt slopa reklamskatten för denna grupp. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställer vi att till regeringen anhåller om utredning av konsekvenserna av reklamskatten för s. k. allmänna nyhetstidningar, dvs. () ()