mot · G0021628 · 1977-05-04 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:139 om vissa varvsfrågor Sammanfattning I rapporten från analysgruppen för vissa varvsfrågor föreslås att skall genomföras och att nödvändiga medel skall ställas till förfogande. Analysgruppen anser att kan bidra till att lösa den besvärliga sysselsättningssituation som uppstår inom i samband med bl. a. nedläggningen av . Vi motionärer bedömer som samhällsekonomiskt lönsamt och beklagar starkt att regeringen i propositionen inte har anslagit pengar till detta projekt. I denna motion kräver vi att beslutar om genomförande. har haft en position som en av de ledande varvsnationerna med en marknadsandel på . har de svenska storvarven till producerat stora tank- och bulktonnage. Det ensidiga beroendet av denna marknad har skapat en sårbarhet inom varvsindustrin som får allvarliga effekter för de anställda vid varven. Statsmakterna har i förra varvspropositionen beslutat om en nedskärning av varvsindustrin . Strukturförändringen har inneburit att konkurrensfördelar minskat när det gäller traditionellt tonnage. I har varven expanderat kraftigt i högkonjunkturer och i sämre tider avskedat arbetskraft. Varvsnäringen har varit oplanerad i en utsträckning som innebär att löntagarnas trygghet inte kan garanteras. Erfarenheterna visar att en mera långsiktig och planerad utveckling hade inneburit mindre problem . Svensk varvspolitik har i ett historiskt perspektiv således kännetecknats av akuta insatser från samhället, men ägarförhållanden och andra orsaker har förhindrat en planmässig styrning och samordning av resurserna. Den föreliggande varvspropositionen har inte behandlat den långsiktiga utvecklingen för varven. Det finns i propositionen inte någon diskussion om alternativ sysselsättning och utveckling av produktionen. De nödvändiga men kortsiktiga åtgärderna tillåts i alltför stor omfattning dominera propositionen. I är av de industrisysselsatta verksamma inom varven. En betydande del av underleverantörerna till varven finns koncen 1* 1976/77. Minskningen får därför betydande effekter för övriga delar av industri. Övriga delar av har också många sysselsatta hos underleverantörer till varven. Åtgärder för varvsindustrin har därmed betydelse för hela . Varvens andeI av industrisysselsättningen i varvsregionerna dr 1974 Andel varvssysselsatta av totalt industrisysselsatta (Procent) Källa: SCB, Statistiska Meddelanden i 1976:6. Även övriga delar av näringsliv har allvarliga problem. 8 000-10 000 industriarbetstillfallen beräknas upphöra . De viktiga tillväxtmotorerna i det regionala produktionssystemet minskar sysselsättningen. minskar med ca 1 500 arbetstillfällen . SKF minskade enbart med 450 anställda. Nedläggningen av Facit i innebär att ca 450 arbetstillfällen upphör. Genom nedläggningen av Turitz huvudkontor har 450 anställda varslats om uppsägning. Utflyttningen av huvudkontor från har inneburit att 5 000-10 000 arbetstillfällen inom tjänstesektorn har upphört. har redan tidigare i förhållande till Stockholms- och en svagt utvecklad tjänstesektor. Nedskärningen av varven innebär därför att tjänstemännens arbetsmarknad i får vidkännas en betydande försämring. arbetsmarknad har försämrats. Det har sin grund i betydande näringslivs- och strukturproblem och kommer därför inte att avgörande förbättras i samband med konjunkturuppgången. industri är till 2/3 dominerad av verkstadsindustri (inkl. varven). Den består till 2/3 av bil- och varvsindustri. Den strukturella obalansen inom regionens näringsliv innebär därför risk för fortlöpande problem. Betydande åtgärder är nödvändiga för att åstadkomma en differentiering av näringslivet och den dominerande verkstadsindustrin. Statsmakternas varvspolitik måste ses i det sammanhanget. I var 6 000 arbetslösa, varav 2 000 ungdomar. Arbetslösheten har kunnat hållas nere genom att beredskapsar beten och arbetsmarknadsutbildning ökat mot rikets . De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna i länet omfattar nu av arbetskraften eller ca 17 000 personer. Den kraftiga minskningen av arbetstillfällen kommer att drabba ungdomar och kvinnor. Enligt beräkningar kommer 4 000-5 000 färre kvinnor att arbeta inom jämfört med en normal utveckling av den kvinnliga förvärvsfrekvensen. Förvärvsfrekvensen för kvinnor som var något högre i än i riket ligger nu under rikets nivå. Mot den ovan beskrivna bakgrunden framstår det tydligt att den planerade minskningen av varvssysselsättningen kommer att få allvarliga konsekvenser för arbete och trygghet för människorna inom . Många av dem som är beroende av arbete vid varven kommer att drabbas av arbetslöshet. Minskningen av varvsindustrin i är en av de största strukturförändringarna som ägt rum i nationen under så inom en region. Ytterligare nedskärning utöver den som planerats i samband med sammanläggningen av och skulle leda till utomordentligt stora svårigheter. Arbetsmarknaden kan inte ge arbete åt dem som mister sitt arbete. Ytterligare nedskärningar innebär stor arbetslöshet. Varvsindustrin utgör tillsammans med bilindustrin basen för industri. Det leder till helt oacceptabla konsekvenser att ta bort ena benet för näringslivsutveckling. Därför bör staten planera för att utveckla produktionen och långsiktigt trygga sysselsättningen inom . Redan nu måste således produktionen efter 1980 planeras. Traditionell fartygsproduktion har visat sig medföra betydande påfrestningar för ekonomi. Den stora osäkerhet som präglar marknaden för tanktonnage visar att en diversifiering av varvens produktion är nödvändig. har inte längre konkurrensfördelar vid produktion av stort traditionellt tanktonnage. Staten måste därför utforma en planmässig förändring av varvsindustrin mot mer tekniskt avancerad produktion och mot produktion av andra produkter än fartyg. I varvspropositionen saknas en genomtänkt grundsyn för hur sysselsättningen vid i skall tryggas efter 1980. Propositionens oklara punkter har därför skapat oro för framtiden hos de anställda. I propositionen föreslås att de statliga varven skall sammanföras till en gemensam koncern - Statsvarv. Det är en nödvändig samordning som därigenom sker. Med tanke på underleverantörssystemets stora omfattning och betydelse från sysselsättningssynpunkt är det angeläget att varven utvecklar sitt samarbete med de svenska underleverantörerna. Analysgruppen har föreslagit att det s. k. Bakgrunden till projektet är kortfattat att beslöt att avveckla varvsrörelsen vid och att personalen därefter successivt överfördes till . Efter sammanslagningen av övervägdes inom olika användningar av . Dessa överväganden resulterade i bildandet av en referensgrupp med representanter för bland annat fackliga organisationer och arbetsmarknads- och skolmyndigheter i . Referensgruppen fick i uppdrag att undersöka möjligheterna för skapandet av en gemensam anläggning för produktion, utbildning och arbetsmiljöforskning. I ett första skede beräknas cirka 900 personer sysselsättas inom . Kostnaderna för investeringarna, som beräknas genomföras har beräknats till . Beredning av har skett inom departementen och av en lokal referensgrupp. Som intressenter i projektet ingår bl. a. , länsarbetsnämnden, , , samt Yrkesmedicinskt centrum. innehåller ca 600 elevplatser, 116 kollektivanställda, 116 forskare samt 60 lärare och 40 inom gruppen administrativ personal. Projektet kommer att innehålla utbildning, forskning och utveckling. Projektet inrymmer forskning och utveckling av verkstadsteknik, miljöteknik, svetsforskning, ergonomi och kemisk miljö. Vidare kommer att innebära möjligheter till kemiskt, mekaniskt, metallurgiskt och miljötekniskt laboratorium. kommer således att ingå som en del i . Vidare kommer produktion och utveckling av ytbehandling att ske. Forskning och utvecklingsarbete vid projektet kan förväntas att gynnsamt bidra till att stärka konkurrenskraft och teknisk kompetens hos varvs- och verkstadsindustrin. Det underlättar därmed också möjligheterna till en mer diversifierad produktion. Arbetsmarknadsutbildningen kommer genom att ge utbildning i rostskyddsarbete, grovplåtslageri och grovplåtsvets. Vidare kommer utbildning att ges i skydds- och reparationsteknik. Dessa kurser är väsentliga för att trygga tillgången på väl utbildad arbetskraft för såväl varvsindustrin som för övrig verkstadsindustri. Inom gymnasieskolans regi kommer vid utbildning att ske i fordonsteknik, maskinmekanik, transportteknik, verkstadsteknik samt utbildning för plåt- och svetsmekaniker. Utbildningen får stor betydelse för en stor grupp ungdomar och innebär pedagogiska vinster genom att den sker i närhet av produktionen. Yrkesutbildningen i är starkt eftersatt. 1 000 ungdomar avvisas från gymnasieskolans yrkesinriktade linjer. Det är allvarligt med hänsyn till de aktuella arbetsmarknadsproblemen med 2 000 arbetslösa ungdomar. Yrkesutbildningen är, som nämnts, en av de effektivaste vägarna att stärka näringslivets konkurrenskraft. Men undersökningar visar att yrkesutbildningsnivån inom verkstadsindustri är jämförelsevis låg. Snara åtgärder behövs mot denna bakgrund för att öka yrkesutbildningen i . Det ärav största vikt att man vid planeringen av yrkesutbildningen söker bryta invanda könsrollsmönster. Särskilda insatser behövs för att stödja kvinnorna på arbetsmarknad. På lokal nivå har projektet beretts av länsarbetsnämnden, skolstyrelsen, och de fackliga organisationerna. Projektering och planering är långt framskridna. och arbetsmarknadsverket är liksom deras lokala och regionala organisationer positiva till projektet. och skolstyrelsen måste få ett beslut om statsmakternas inställning till projektet. Inom arbetsmarknadsutbildningens rostskydds- och reparationsteknik samt gymnasieskolans fordonsförar- och fordonstekniska utbildning måste lokaliseringsbeslut fattas . Det är inom dessa utbildningslinjer som de mest akuta utbildningsbehoven finns. Fordonsförarutbildningen tvingas lämna sina nuvarande lokaler . En fördröjning av beslutet betyder att dessa utbildningslinjer måste söka andra permanenta lösningar. Också har kontrakt som innebär att beslut om förändrad lokalisering måste ske . och har i politisk enighet i skrivelse till berörda departementschefer påpekat att är angeläget och att beslut måste ske . Om beslut inte fattas är risken stor för att projektet ej kan genomföras. De lokala fackliga organisationerna som deltagit i projektarbetet tillmäter det stor betydelse. Det kommer bl. a. att få en viktig funktion vid omskolning av varvsarbetare och underlätta omplacering av personal vid sammanläggningen av och . och har uttalat sitt stöd för projektet. Investeringskostnaderna för uppgår till 50 milj. kr. och måste tillföras av staten. Inga ytterligare driftskostnader tillkommer, utan de ingående intressenterna kommer att finansiera projektets driftskostnader. I särskild Bilaga till motionen lämnas en utförligare beskrivning av projektet. Vi bedömer att är samhällsekonomiskt lönsamt och beklagar mycket starkt att regeringen inte har anslagit pengar till detta projekt. I det läge som uppkommit är det nödvändigt att beslut fattas under vårriksdagen. Med stöd av vad som ovan anförts hemställer vi att i samband med behandlingen av propositionen 1976/ 77:139 beslutar om genomförande. (av projektledaren ) pågår ingen reguljär verksamhet på Lindholmsområdet. Initiativ till Projekt togs av och presenterades för berörda departementschefer . Härvid bildades en inter-departemental arbetsgrupp. Samtliga intressenter har förankrat sina engagemang hos sina huvudmän. Intresset för projektet har ytterligare stärkts. Projektet riktar sig till den tunga industrin och skall utgöra en plats, där utbildning och utveckling förenas med produktionsuppgifter. Göteborgsvarven, , övrig tung industri och dess leverantörer, och i , , Avd. 41, . Avd. 10, , , , Arbetarskyddsfonden och STU, , , , , , samt och skolförvaltning. - Grovplåtslageri och svetsning 75 elevplatser 75 elever - Rostskyddsanläggning 15 elevplatser 45 elever - Reparationsteknik 135 elevplatser 90 elever - Skyddsteknikerutbildning 25 elevplatser 50 elever 384 elever 192 elever 64 elever 120 elever - Fordonsförare (provisorium) 84 elevplatser - Fordonsteknik 192 elevplatser - Verkstadsteknik och svetsning 48 elevplatser - Yrkesteknisk introduktion 60 elevplatser IVFs samlade verksamhet med produktionstekniskt laboratorium Utvecklingsprojekt inom miljöteknik,svetsforskning,ergonomi,kemisk miljö, etc. Kemiskt, mekaniskt, metallurgiskt och miljötekniskt laboratorium. Sysselsättning för 959 personer, varav 634 elever, 116 kollektivanställda, 116 forskare, 57 lärare samt 36 administrativa personer. Från projektering till start 6 månader för plåtutbildning, 8 månader för rostskyddsanläggning och för plåtproduktion samt reparationsteknikerutbildning. Investeringar Investeringsbehov: C:a . Projektet ger möjligheter att inom de flesta områden expandera och vidareutvecklas. 1 400 personer kan komma att sysselsättas på området. Varvsverksamhet har bedrivits på Lindholmsområdet . räknar sina anor och sista sjösättningen skedde 197602-12. Detta fartyg levererades från . Området omfattar en komplett varvsanläggning för fartyg och motorer. Vid full kapacitet sysselsattes här 1 600 kollektivanställda och 500 tjänstemän. Cityvarvet disponerar torrdocka samt för sin reparationsverksamhet. Den för Projekt aktuella ytan är . - uppgift är främst att producera utbildning och utveckling för den tunga industrins behov. - skall vara en plats, där utbildning och utveckling förenas - Utbildningen skall genomföras i en realistisk produktion i full - skall vara en utvecklingsverkstad för forskning, försöks verksamhet och experiment inom miljö- och produktionsteknik. - skall kunna utgöra modellanläggning för vissa specifika frågor. På initiativ av har bildats en referensgrupp, som är sammansatt av representanter för , Avd. 41, , Avd. 10, Styrelsen för Teknisk Utveckling, Samtliga intressenter har förankrat sina engagemang i projektet hos sina huvudmän. Styrelsebeslut har tagits i , Svenska Alucrom och IVF. Etapp 1 - Omfattning Etapp 1 innehåller de aktiviteter, som bedöms kunna starta . Dessa är Svenska Alucrom AB:s rostskyddsanläggning, grovplåtslageri och -svetsning, skyddsteknikerutbildning, utbildning i reparationsteknik, gymnasieskola samt vissa aktuella utvecklingsprojekt, IVFs samlade verksamhet och laboratorium jämte mät- och reglergrupp. För all AMU-utbildning svarar en gemensam kursnämnd med fastställd sammansättning och för gymnasieutbildningen . Förde delar av utbildningen,som inte köpes av produktionsenheterna,svarar skolan för utrustning och material samt hyr lokaler och tjänster av . Vid urval av elever för AMU kommer man att ta skälig, allmän samhällelig syn men också stor hänsyn till lämpligheten för det aktuella yrket. Mellan beslut och utbildningsstart måste schema och kursplaner utarbetas, utrustning anskaffas samt lärare och elever rekryteras. Den totala utbildningen för Etapp 1 skall teoretiskt omfatta 260 AMU-elever och 640 gymnasieelever . Därtill kommer Yrkesteknisk Introduktionskurs, c:a 120 elever . (R ostskyddsarbete) Utbildningen i rostskyddsarbete kommer att följa av godkänt kursprogram, omfattande , varav teori. Utbildningen förlägges till Svenska Alucroms rostskyddsanläggning samt till gemensamma teorilokaler. Varje omgång omfattar 15 elever, vilket motsvarar c:a 45 elever . Utbildningen kan starta 8 månader efter beslut. Utbildningen kommer helt eller delvis att köpas från Svenska Alucrom. (Grovplätslagare och grovplätsvetsare) Utbildningen av grovplätslagare och grovplätsvetsare följer kursprogram, där godkännande har begärts. Kursprogrammen omfattar en grundkurs och specialkurser . Preliminärt bedöms, att kommer att köpas av AMU från produktionsfunktion, men under ledning av lärare från AMU. Resterande svarar AMU själva för. sker utbildningen på svetsplanar utomhus medan resten av utbildningen helt förlägges till plåthallen. Från starten kommer utbildningen att trappas upp med 15 elever i taget till sammanlagt 75 elever. Detta motsvarar också 75 elever . Förden del av utbildningen i grovplåtslageri och -svetsning,som förlägges till produktionen, kommer-förutom en AMU-lärare på 15 elever-att finnas två yrkeserfarna per 5 elever. Dessa yrkeserfarna behövs av skyddshänsyn, men skall också fungera som instruktörer, skapa en realistisk produktionsmiljö, övervaka kvalitet samt samverka med forskarna. Dessa yrkeserfarna kan också ingå i en fortbildning från industrin och behöver i så fall en kortare introduktions- och utbildningsperiod. Gymnasieelevernas medverkan skall prövas. Utbildning av skyddstekniker följer fastställda kursplaner, omfattande . Preliminärt bedöms varje omgång omfatta 25 elever, vilket motsvarar 50 elever . AMU svarar helt för utbildningen. Därtill kan genomföras andra angelägna kurser inom ämnesområdet. har tillsammans med storföretagen i särskilt begärt att få förlägga olika block av skyddsteknisk utbildning till . Utbildningen är betjänt av tillgången på de olika produktionsmiljöerna på samt laboratorium. AMUs kursplaner godkända av SÖ och KAS. i väntas föreslå uppställning av utbildning i reparationsteknik. Kurserna är tänkta att omfatta en grundutbildning samt specialistutbildning för byggarbetsmaskiner, anläggningsmaskiner och truckar. Totala utbildningstiden bedöms . Utbildningen beräknas omfatta 135 elever, vilket motsvarar 90 elever , och beräknas starta . Utbildningen förutsätter en aktiv reparationsverkstad. Denna kan endera drivas i AMU:s eller i en specialistfirmas regi. Även här skall samarbetsformer med gymnasieskolan utvecklas. resurser bör göras tillgängliga även för gymnasieskolan. Speciellt värdefullt är en försöksverksamhet och pedagogiskt utvecklingsblock i anslutning till gymnasieutredningen. Däremot är det viktigt att starta i liten skala med tanke på att skall byggas upp och trimmas in. Dock bör utbildningen vid starten vara sådan, att den kan utgöra en bas för försöksverksamheten och dessutom ansluta sig till de övriga Lindholmsaktiviteterna. Detta projektförslag bygger på fordonsteknisk linje Åk 1,6 x 16 elever, samt Åk 2 transportteknisk gren, 5 x 16 elever, och gren för maskinmekaniker, 1 x 16 elever, i anslutning till reparationsverkstaden. Dessutom ingår i plåthallen verkstadsteknisk linje Åk 1,1 x 16 elever, och Åk 2 gren för plåt- och svetsmekaniker, 1 x 16 elever, samt en 20 veckors svetskurs, omfattande 16 elever. Av speciella skäl har som ett 2-årigt provisorium -77 tagits med fordonsförareutbildning, 84 elevplatser. Slutligen ingår den yrkestekniska introduktionskursen med plats för 60 elever , vilka även skall kunna deltaga i de övriga Lindholmsaktivitema. De forskningsorgan, bidragsgivande myndigheter, personalorganisationer och industrier, som kontaktats, har visat stort intresse för Lindholmsidén. Det ärnödvändigt att i Etapp 1 bygga upp generella basresurser. Viktiga basresurser utgör anläggningens utformning såsom produktionslokalernas dimensionering, möjligheter til! långa omloppstider i produktionen, experimentverkstad, forskarrum och service. Vidare överföres laboratorium samt en grupp för mät- och reglerteknik till . Laboratoriets breda kompetens utgör en särskild tillgång för forskning och utveckling, avseende arbetsmiljöfrågor. () är den svenska verkstadsindustrins branschforskningsinstitut med STU och som huvudmän. Vid dess styrelsemöte uttalades ett intresse att flytta hela IVF:s samlade verksamhet till , förutsatt projektet får den utformning, som har beskrivits, att IVF bibehåller sin identitet, att inga större investeringar erfordras samt att kostnadsnivån blir acceptabel. IVF:s stab bedöms komma att omfatta 80 personer och forskningsbudgeten ca . Detta beslut innebär utvecklingsmöjligheter och resursförstärkningar för såväl IVF som för Projekt . Ett internt tekniskt råd kommer att bildas med uppgift att koordinera projekt och resurser. För detta kommer att inom Projekt finnas 4 personer i en teknisk stab för koordinering, projektadministration och miljöteknik. För att förmedla de resultat, som uppnås på , skall finnas möjligheter att bygga upp modellanläggningar, genomföra demonstrationer och hålla konferenser med upp till 80 deltagare. Basresurser i form av generellt användbar utrustning har bedömts till följande: Medicinsk/teknisk mätutrustning 1,0 milj. kr. Tillgång till datorkapacitet 1,5 milj. kr. Laboratorieutrustning 0,8 milj. kr. Balkautomater, svetsning 0,7 milj. kr. Summa 4,0 milj. kr. Därtill finns angelägna projekt, som kräver speciella utrustningar såsom anläggning för elektronstrålesvetsning och friktionssvetsning (Bilaga 11), anläggningar för numerisk styrning, industrirobot, etc. Bidrag för dessa kommer att sökas separat i samverkan med berörda företag. kommer att innebära en värdefull tillgång för dessa projekt, men eventuellt behöver en speciell experimentlokal byggas. bör LMAB:s nuvarande monteringshall kunna användas för denna typ av modellanläggningar. Svenska Alucrom räknar med en växande marknad och anläggningen har en kapacitet av målad yta . Plåtslageri- och svetsproduktionen har vid starten en volym av 3 500 årston. Verkstadens produktionskapacitet är ca 10 000 årston. Även reparationstekniska utbildningen förväntas ge vissa nyttigheter. Eventuellt kommer även en professionell verkstadsdel att ingå. Utbildningen i grovplåtslageri och -svetsning kan expandera till ca 200 elever och efter investeringar i svetsplanar till 300 elever . Vidare kan, efter investering i materialhanteringsutrustning, allt större konstruktioner produceras på området. Även ett eventuellt fortbildningssystem kan expandera motsvarande och eventuellt omfatta delar av den yrkestekniska högskolan. Speciellt i samverkan med forskningen kan elevkategorier med speciella handikapp utvecklas och utbildas. Övriga aktuella utbildningsområden är svetsning i speciella material, rörarbeten, maskinplåtslageri, elektriker, kran- och traversförare, skyddsoch miljö- samt konstruktörsteknikerutbildning. Projektet är utformat med vissa utvecklingspotentialer för produktionsområdena rostskyddsbehandling samt grovplåtslageri och -svetsning. Därutöver finns reservytor för tillkommande verksamheter. För att möjliggöra ett optimalt utnyttjande bör vara en samlad juridisk enhet med hyresgäster. Avgörande för framgång är vilka intressenter, som knyts till och har ett inflytande över Lindholmsaktiviteterna. Exempel härpå är den tunga industrin, facken, arbetsmarknads- och skolmyndigheter, övriga myndigheter och institutioner, som bedriver forskning inom olika områden, samt . Speciellt vid starten blir Projekt beroende av , avseende tillgång till området, beläggningsansvar för plåtproduktionen, know-how- och servicefunktioner, samt problemdefinitioner och forskningsprojekt. Med tanke på de parter, som är inblandade, och med utgångspunkt från dessa grupperingars olika intressen måste organisationsfrågorna ägnas särskild uppmärksamhet. - plåtproduktion med AMU och GS - Reparationsteknik, fordonsteknik AMU och GS - Gymnasieskola, yrkesförareutbildning - Gymnasieskola, expedition och YTI - Utveckling - forskning, IVF, Lab Bifogade situationsplan anger rostskyddsanläggningen med tillhörande lageryta samt kontor, klädrum och teorisalar. Vidare anges plåthall och en svetsplan för Etapp 1 jämte expansionsmöjligheter på svetsplanarna. Maskinverkstaden byggs om till reparationsverkstad samt laboratorium och forskarkontor. I förrådsbyggnaden inreds experimentlokaler och laboratorier samt ett våningsplan för gymnasieskolan. I driftsbyggnaden inreds teorilokaler. Cityvarvet disponerar större delen av plåtgården jämte klädrum under stapel 1. Därtill anges verkstäder och ytor för tillkommande verksamheter. Anläggningarna utformas för män, kvinnor samt handikappade. representerar 1940-talets arbetsmiljö, som skall förändras till årsmodell . Investeringsbedömningen nedan är baserad kostnadsnivå inklusive för projektering och oförutsett. Ekonomin redovisar ett tänkt år av kontinuitet, dvs. För forskningen har endast en teknisk chef tagits med.