ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G002258 · 1977-01-19 00:00:00 — 1976/77 258-266 Motion 1976/77: 258 av m. fl. om rätt för hemarbetande till yrkesskadeförsäkring gällande lag har varit öppen för frivillig yrkesskadeförsäkring, antingen genom kollektiv eller enskild anslutning. Egna företagare och hemmamakar har kunnat teckna en frivillig yrkesskadeförsäkring som gällt både inom och utom arbetet. Förmånerna består av sjukvårdsersättning, sjukpenning och livräntor vid skador som medfört 10 procents invaliditet samt begravningshjälp m. m. Från , då lagen om arbetsskadeförsäkring träder i kraft, har yrkesskadeförsäkringskommittén föreslagit att egen företagare skall bli arbetsskadeförsäkrad på samma sätt som anställda, som den frivilliga yrkesskadeförsäkringen skall upphöra att gälla. Enligt förslaget får hemmamakarna ingen möjlighet att bli yrkesskadeförsäkrade. Den nya lagen om arbetsskadeförsäkring kommer att omfatta alla arbetstagare. Därför anser vi det vara en stor orättvisa att den stora gruppen hemmamakar, som har en riskfylld arbetsplats, helt utesluts från möjligheten att i någon form tillhöra den nya arbetsskadeförsäkringen. Den omständigheten att den frivilliga yrkesskadeförsäkringen, som upphör att gälla, inte utnyttjats i någon större grad av hemmamakar får nog tillskrivas den knapphändiga informationen om denna form av försäkring. Hemarbetande drabbas i första hand. De borde fortsättningsvis få teckna en frivillig yrkesskadeförsäkring även i fortsättningen inom den allmänna försäkringens ram, eller vad som är bättre, bli obligatoriskt arbetsskadeförsäkrade i likhet med exempelvis egna företagare. Hur denna försäkring skall finansieras får prövas i särskild ordning. Med hänvisning till ovanstående motivering hemställer vi att beslutar uttala som sin mening att frågan om hemarbetandes rätt till yrkesskadeförsäkring snabbt utreds, i syfte att inlemma dem i ett försäkringssystem som bjuds andra grupper av arbetstagare vare sig de är löntagare eller räknas till egna företagare. () BO () () () 1 1976/77. 3 sam!.
mot · G002259 · 1977-01-19 00:00:00 — om förbud mot tobaksrökning i offentliga lokaler () har framfört en allvarlig rekommendation till världens samtliga regeringar att alla offentliga miljöer borde vara rökfria. Den finska har antagit en lag med långtgående åtgärder för att minska konsumtionen av tobak. a. har man infört totalt rökförbud i alla offentliga lokaler, på institutioner, i väntrum och sammanträdeslokaler m. m. har också kommit med en alarmerande rapport ang. den passiva rökningen. Där framkommer att det inte endast är de som själva röker som utsätts för stora hälsorisker. Utredarna har nämligen undersökt effekterna av rökning även hos dem som själva inte röker men som får rök i sig genom andras tobak. Allergiker och barn är känsligast och löper de största riskerna. De gaser i tobaksröken som är speciellt farliga är kolmonoxid (CO), kvävedioxid och vätecyanid. Alltför ofta överskrids vid rökning de av arbetarskyddsstyrelsen i andra sammanhang högsta tillåtna gränsvärdena för dessa gaser. Rökningens skadeverkningar är klart dokumenterade, varför det är synnerligen angeläget med motåtgärder. Det är därför ett rimligt krav att förbud mot tobaksrökning i offentliga lokaler bör finnas. I vissa fall kan undantag göras så att särskilda utrymmen anvisas för rökare. Förbud mot tobaksrökning i offentliga lokaler bör lagfastas. Det må ankomma på vederbörligt utskott att utforma lämplig lagtext. Åberopande det anförda hemställer vi att beslutar införa lag om förbud för tobaksrökning i offentliga lokaler. () PER ()
mot · G002262 · 1977-01-18 00:00:00 — om granskning av deltidsförskolans läromedel 1 Arbetsplan för förskolan framhålls att förskoleåldern är viktig för alla barn, eftersom personligheten då i stora drag grundläggs. Förskolans övergripande mål innehåller tre huvudpunkter. I den första talas om vikten av samarbete mellan hemmet och förskolan, i den andra tas fostringsinriktningen upp och i den tredje utvecklas inlärningsprocessens mening på . I förskolan - med förskola avses här endast deltidsförskolan - som har skyldighet att ta emot alla sexåringar används allt fler läromedel för att belysa de ämnesområden som är aktuella i denna skolform, dvs. världen omkring oss, trafik, sexualundervisning, sociala relationer, livsåskådningsfrågor m. m. Läromedlens innehåll och utformning är utan tvivel av stor betydelse, inte minst i deltidsförskolan, eftersom barnen är mer påverkbara och okritiska ju yngre de är. Serier, i form av dialogpedagogiskt läromedel, avsett som samtalsunderlag och med fördjupningsdelar, avser att orientera barnen i omvärlden. Liknande serier i trafik och sexualundervisning produceras. Dessutom har produktionen av diaserier och korta filmer för deltidsförskolan utvecklats. Läromedlens innehåll borde med hänsyn till de yngre barnens påverkbarhet på något sätt vara objektivitetsgranskat i likhet med vad som sker med läromedel. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att deltidsförskolans läromedel granskas med utgångspunkt i samma principer som gäller läromedel.
mot · G002263 · 1977-01-19 00:00:00 — av och om legitimation för vissa naprapater har frågor rörande kiropraktorernas legitimation behandlats i utskott och kammare. Under föregående hänvisades sålunda en begäran om utredning och åtgärder för legitimation för Doetors of Chiropractic till medicinalansvarskommittén. Chiropraktorerna får sin utbildning utomlands. Utbildningen är alltså svår att kontrollera och omöjlig att påverka. I vårt land försiggår emellertid en liknande utbildning. Den bedrivs vid i . Naprapathy betyder korrigering av orsak till lidande. Den utbildade naprapaten skall alltså kunna ge behandling vid funktionshämmande skador i kotpelare och leder, om skadan är av sådan art att terapi är lämplig. För att utröna detta undersöks patienten av naprapat och/eller läkare exempelvis genom röntgenundersökning. Den senare sker alltid hos läkare. Skador som ej kan botas med terapi remitteras till läkare. Naprapatutbildningen sker, som nämnts, vid i . Utbildningen omfattar enligt uppgift 3 1/. De tre första terminerna ägnas åt massage- och sjukgymnastikutbildning (om eleven ej har statlig sjukgymnastutbildning). Utbildningen i massage och sjukgymnastik sker vid , . De följande terminerna vid är en specialutbildning i den naprapatiska behandlingstekniken, som är en specifik metod för behandling av fel i rörelseapparten. I skolans kursplan anges vilka ämnen som ingår i utbildningen, kurslitteratur, medverkande lärare m. m. Inträdeskraven är genomgången gymnasieskola. Antalet utbildade naprapater uppgår f. n. till ett 50-tal. Elever under utbildning är omkring 80 stycken på olika nivåer. Uppenbarligen finns ett behov av medicinsk vård. Många människor använder sig också av den hjälp som bjuds. Det är då av stor vikt att hjälpen verkligen är av god medicinsk kvalitet och bygger på en utbildning som kan kontrolleras. Att kontrollera och påverka utbildningen vid har möjlighet till, vilket inte på samma sätt är möjligt för de utländskt utbildade chiropraktorerna. Ändå har frågan om kiropraktorernas legitimation överlämnats till medicinalansvarskommittén i vars direktiv bl. a. står att härvid bör förhållandet att nya personalkategorier successivt kommer till inom vårdverksamheten liksom sambandet mellan behörighets och utbildningskrav samt ansvarsfrågan beaktas. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär utredning av och åtgärder för legitimation för Doetors of Naprapathy.
mot · G002265 · 1977-01-19 00:00:00 — Motion 1976/77:265 av herrar Jadestig och i om försäljningen av nikotintuggummi I en artikel i (J. Hartelius-L. Tibbling: Nikotintuggummits tänkbara för- och nackdelar, , 73 1976:2502-2504) har två forskare beskrivit ett nytt rökavvänjningsmedel och diskuterat dess sociala och medicinska egenskaper. Författarna hävdar att nikotintuggummi ger ungefär samma resultat som andra rökavvänjningsprogram och att det inte är motiverat som allmänt rökavvänjningsmedel bl. a. då det underhåller nikotinberoendet. För vissa noggrant specificerade patientgrupper kan det vara användbart. Det kan emellertid ge upphov till allvarliga förgiftningar om det intages i större doser och till nikotinberoende hos icke-rökare. Författarna pekar på att detta kan vara ett nytt missbrukshot särskilt mot unga människor och att dessa kan löpa risken att bli nikotinberoende om de missbrukar nikotintuggummi . Därtill noterar författarna att nikotintuggummimissbrukare kan löpa risken att övergå till tobaksrökning eftersom rökning medger snabbare tillförsel av nikotin. Nikotintuggummi finns inte ute i marknaden. Ett svenskt läkemedelsföretag har emellertid långt framskridna planer på att marknadsföra detta i allmänna handeln. Enligt gällande lagstiftning, främst livsmedelslagen (1971:511) skall nikotintuggummi betraktas som livsmedel eftersom det är avsett att förtäras av människor och inte räknas som läkemedel. Denna uppfattning understryks av tobaksreklamutredningen (Varningstext på och innehållsdeklaration av tobaksvaror, Ds H 1975:2 s. 16). Inga juridiska hinder finns för marknadsföring av nikotintuggummi i allmänna handeln t. ex. i livsmedelsbutiker, kiosker och bensinstationer. Försäljning i allmänna handeln kan innebära att ett nytt missbruksproblem kan uppstå särskilt bland unga människor. Samhällets möjligheter att ingripa eller förebygga verkar vara mycket små. För att förhindra framtida missbruk av nikotintuggummi bör detta endast få säljas på apotek mot läkarrecept. För att detta skall kunna genomföras synes dock en ändring av gällande livsmedels- och läkemedelslagstiftning vara nödvändig. Med hänvisning till vad som anförts föreslås besluta att hos regeringen begära förslag om sådana ändringar i livsmedelsoch läkemedelslagstiftningen att nikotintuggummi fortsättningsvis får försäljas endast på apotek och mot läkarrecept.
mot · G002266 · 1977-01-18 00:00:00 — Motion 1976/77: 266 av herrar i och om viss översyn av reglerna för statsbidrag till daghem och fritidshem En ny lag om barnomsorg beslöts vid 1975/(proposition 1975/76:92 SoU 28, rskr 219). Denna nya lag (SFS 1976:381) utfärdades och trädde i kraft . Lagen hälsades med tillfredsställelse i kommunerna, framförallt av de kommunala organ som handhar barntillsynsfrågan och som har ansvaret för bl. a. förskola och fritidshem. Genom den beslutade omfattande utbyggnaden av barnomsorgen kommer möjligheterna för småbarnsföräldrar att erhålla barntillsyn att öka. Enligt 5 S kungörelsen (1973:1207) om statsbidrag till förskolor och fritidshem, som gällde fram , skulle för att rätt till statsbidrag skulle föreligga minst 2/3 av antalet daghemsplatser utnyttjas för omvårdnad minst per barn och dag. Ansvariga inom kommunerna förväntade sig att man som ett resultat av den starkt expanderande daghemsutbyggnaden skulle anpassa statsbidragsbestämmelserna även till de stora grupper av människor som varit utstängda från daghemsplacering för sina barn på grund av oregelbunden arbetstid och därmed också tillsynstid. Landstingsanställda och serviceanställda, bl. a. handelsanställda, som genom sin anställning måste arbeta och och därigenom erhåller minst en ledig vardag var i stort sett förhindrade genom statsbidragsbestämmelserna att erhålla daghemsplatser. Tyvärr gick inte kommunernas förväntningar i uppfyllelse i vad gäller anpassningen av statsbidragsbestämmelserna till den nya utvecklingen. I 2 8 förordningen (1976:396) om statsbidrag till daghem och fritidshem, som gäller , finns i vad gäller daghem den tidigare regeln per barn och dag. Det krävs vidare att avdelningen i fråga skall vara öppen minst . Detta tolkas så att statsbidrag endast utgår till plats som utnyttjas samtliga måndag -fredag. Konsekvenserna av dessa statsbidragsbestämmelser kan bl. a. bli följande: Stora personalgrupper t. ex. landstings- och serviceanställda kan i praktiken ej erhålla barntillsyn på daghem. Risk för fortsatt överinskrivning av barn på daghem. Hänvisande till ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om en snabb översyn av bestämmelserna i 2 § förordningen (1976:396) om statsbidrag till daghem och fritidshem. HANS () ()
mot · G002267 · 1977-01-19 00:00:00 — 1976/77 267-269 Motion 1976/77:267 av i m. fl. om en översyn av ansvarsnämnds arbetsformer, Frågan om patienternas ställning framför allt inom den slutna sjukvården har varit föremål för intresse i flera sammanhang. För många människor innebär en sjukhusvistelse i sig ett orosmoment. För de flesta är miljön helt ny, där även den anhörige vid besök upplever främlingskap. Människor kan känna sig felbehandlade utan att veta hur de skall påtala den situation de upplever. Patienten kan uppfatta behandlingar som felaktiga utan att så är fallet, och på grund av bristande information eller helt enkelt bristande kontakt fortlever patienten i den tron att felbehandling skett. Det är inte alltid säkert att patienten orkar - fysiskt och psykiskt - gå till ansvarsnämnd, om han ens vet om den möjligheten. Många patienter känner sig rättslösa och i underläge gentemot läkaren. Man måste ha förståelse för den oro patienten känner, när han vänder sig till . Hans fall behandlas av experter, som själva är läkare och som då har hört läkaren som behandlat honom. Patienten kan då uppleva det som att det sker kollegiala kontakter, där han inte har möjlighet att förstå terminologin. Såväl patienter som anhöriga finner det oriktigt att läkaren kan överklaga disciplinbeslut hos kammarrätt och regeringsrätt medan patienten inte kan besvära sig över ansvarsnämnds beslut. För både patienter och anhöriga skulle rättssäkerheten kännas större om beslut av ansvarsnämnd kunde överklagas i överprövningsinstans. I den delen borde läkare och patient jämställas. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen hemställer om översyn av ansvarsnämnds arbetsformer och att möjligheter skapas för patienter att överklaga beslut på samma sätt som kan göras av läkare. m. m. 1 1976 / 77.
mot · G002268 · 1977-01-19 00:00:00 — Motion 1976/77:268 av i m. fl. om rehabilitering av alkoholskadade tog ett beslut om att alkoholskadade skulle få rätt till förtidspension. Alkoholism skall inte föranleda särbehandling vid pensionsbedömning. Det måste alltid vara graden av påverkan på arbetsförmågan i det enskilda fallet och inte arten av den sjukdom den försäkrade lider av som skall ligga till grund för bedömningen, heter det bl. a. i socialförsäkringsutskottets betänkande. Dock poängteras vikten av att rehabiliteringsmöjligheterna byggs ut och effektiviseras. Förslaget om en mildare bedömning av rätten till förtidspension har tillkommit bl. a. för att söka stimulera den försäkrade att själv i ökad omfattning medverka i rehabiliteringsprocesser. Pensionering vid alkoholism och andra sjukdomstillstånd får dock under inga omständigheter ersätta meningsfulla rehabil i terings åtgärder, framhåller socialförsäkringsutskottet i sitt betänkande som antog. Rehabiliteringsmöjligheterna för alkoholskadade är dock begränsade. Sålunda är möjligheterna till meningsfulla arbeten mycket små - de inskränker sig till beredskapsarbeten av olika slag, samt i viss mån till arbeten i skyddad verksamhet. Inte heller budgetpropositionen har några radikala förslag till hur de alkoholskadades rehabiliteringsbehov skall lösas. Risken för att dessa personer i alltför stor utsträckning blir förtidspensionärer är därför uppenbar. Åtgärder måste vidtas för att intentionerna i beslutet om att förtidspension på inga villkor får ersätta meningsfulla rehabiliteringsåtgärder skall kunna uppfyllas. Ett statligt övertagande av huvudmannaskapet för den skyddade verksamheten, i enlighet med vad organisationskommittén för skyddat arbete i sitt betänkande föreslår, är en väg att skapa rehabiliteringsresurser för en liten del av detta klientel. Andra frivilliga former av sysselsättning, gärna i nära samarbete med Sällskapet , är också alternativ som bör prövas, eventuellt som försöksverksamhet på några platser i landet. 1976/77: 268 Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär initiativ till skapande av rehabiliteringsmöjligheter för alkoholskadade i enlighet med intentionerna i beslut om rätt till förtidspension för alkoholskadade.
mot · G002271 · 1977-01-19 00:00:00 — 1976/77 271-273 Motion 1976/77: 271 av m. fl. om utbyggnaden av barnomsorgen, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1976/77:257 av m. fl. om familjepolitiken hemställs att beslutar 1. att godkänna vad i motionen 1976/77:257 anförts om riktlinjer för särskilt statsbidrag för förskolan, 2. att barnomsorgsavgift om fr. o. m. skall erläggas även av egenföretagare enligt de grunder som redovisas i bilaga till förevarande motion, 3. att till Särskilda insatser för förskolan () för /78 anvisa ett reservationsanslag av , 4. att ge regeringen till känna vad som i motionen 1976/77:257 anförts om en redovisning av planeringsläget för barnomsorgen vid 1977/. () () () () HANS () i 1 1976/77. Lag om ändring i lagen (1976:381) om barnomsorg Härigenom föreskrives att i fråga om lagen (1976:381) om barnomsorg dels skall inforas en ny paragraf, 15 a §, av nedan angivna lydelse, dels att 17 § skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse I fråga om debitering och uppbörd av avgift som avses i 15 § äger lagen (1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen om allmän försäkring, m. m. motsvarande tillämpning. Avgifterna tillförs staten. i j a s Fysisk person som haft inkomst av annat förvärvsarbete än anställning enligt 3 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän försäkring erlägger avgift enligt de grunder som anges för sjukförsäkringsavgift i 19 kap. 2 § samma lag. I fråga om debitering och uppbörd av avgift som avses i 15 § äger lagen (1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen om allmän försäkring, m. m. motsvarande tillämpning. Om debitering och uppbörd av avgift som avses i 15 a § finns bestämmelser i uppbördslagen (1953:272). Avgifterna tillförs staten. Denna lag träder i kraft .
mot · G002274 · 1977-01-19 00:00:00 — 1976/77 274-281 1976/77: 274 av m. fl. om avslag på anslaget till Bidrag till uppsökande verksamhet på arbetsplatser m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1976/77:250 av m. fl. att avslår regeringens förslag under anslaget Bidrag till uppsökande verksamhet på arbetsplatser m. m. () om statsbidrag till uppsökande verksamhet till företagarorganisationer. () () () HANS () 1 1976/77.
mot · G002276 · 1977-01-18 00:00:00 — Motion 1976/77: 276 av m. fl. om inrättande vid i av en professur i praktisk pedagogik Specialundervisningen har starkt ökat sin verksamhet, och f. n. beräknas 230 000 elever få någon form av denna undervisning. Det betyder att var femte elev i deltager. SI ställde sig skeptisk till att betrakta all denna undervisning som egentlig specialundervisning. Det kan också starkt ifrågasättas om inte en stor del av dessa elever åtnjuter en form av stödundervisning, som inte är specialpedagogik men som bokförs under beteckningen specialundervisning. Med de beslut tagit med anledning av är det troligt att andelen specialundervisade elever minskar. Inriktningen mot en ännu starkare integration av elever med handikapp kan dock under olyckliga omständigheter bli till nackdel för vissa elever utbildningsmässigt. Det finns all anledning för samhället att vara mycket observant på denna punkt. En god hjälp att på ett bättre sätt tillvarata handikappade elevers intresse när det gäller undervisning utgör det forsknings- och utvecklingsarbete som bedrivs i landet, huvudsakligen i SÖ:s regi och med som rådgivande organ. Sedan sin tillkomst 1971 har nämnden prioriterat den forskning som gäller undervisning av handikappade. Under /77 genomför nämnden två stora konferenser med redovisning av och överläggningar om den forskning som pågår inom specialundervisningen. Regering och riksdag har också klart pekat på målgruppen elever med skolsvårigheter i t. ex. statsverkspropositionen 1972: De senaste årens skoldebatt har visat att ett av de problem, som upplevs starkast inom skolan är hur den nödvändiga individualiseringen av undervisningsstoffet skall kunna åstadkommas. Särskild uppmärksamhet måste därvid ägnas de svagpresterande elevernas situation. Till forskningen inom detta område anslås f. n. av FoUanslaget utöver läroplansprojekten. Det betyder att detta FoU-område är ett av de största inom anslaget. satsar samhället innevarande budgetår på en 50-procentig utvidgning av antalet platser för utbildning av speciallärare. Denna kvantitativa utbyggnad av forsknings- och utbildningsresurser för att bättre möta handikappade elevers behov av en väl tillrättalagd specialpedagogik har inte följts upp av motsvarande ledningsfunktioner. Sålunda finns i landet endast en professur i praktisk pedagogik med specialpedagogik. Den inrättades av och är förlagd till i (prop. 1963:111, statsutskottets betänkande nr 132 s. 54, rskr 316, prot. FK 27:24, AK 27:14). Sedan denna professur inrättades har som nämnts antalet elever i specialundervisning ökat markant, forskningsprojekten mångdubblats och speciallärarutbildningen utvidgats inte bara med ett stort antal platser utan också med flera speciallärartjänster. Det är följaktligen hög tid att tillföra området ytterligare en professur, vilket i så fall väl stämmer med införandet av SlA-skolan. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om inrättande av ytterligare en professur i praktisk pedagogik med specialpedagogik att förläggas till i . () ()
mot · G002278 · 1977-01-19 00:00:00 — Motion 1976/77: 278 av i och om inrättande vid av en forskartjänst för docenten Sedan omsorgslagen för utvecklingsstörda trädde i kraft har inträtt en väsentlig förbättring i livssituationen för denna handikappgrupp, men det är fortfarande mycket som återstår att göra. Den pågående utvecklingen främjas i hög grad genom en väsentligen beteendevetenskap!ig forskning, som börjat få betydelse för landstingens planering och för den praktiska utformningen av omsorgsverksamheten. En stor del av denna forskning bedrivs av forskningsstiftelsen , vars huvudman är , ungdomar och vuxna, FUB. Dess arbete, som omfattar både grund- och målforskning, har mycket starkt bidragit till att öka förståelsen för behovet att successivt ersätta stora institutioner med öppet boende i små enheter i samhället och att på andra sätt förverkliga principerna om integrering och normalisering. Likaså har det starkt medverkat till att utforma en mera demokratisk organisationsmodell i habiliteringsarbetet med ett tvärfackligt lagarbete där alla medarbetare, från vårdare och uppåt, får ta sin del av ansvaret, i stället för en traditionellt hierarisk arbetsordning. Den allt intensivare offentliga debatt som förekommer i alla sådana frågor har fått en väsentlig del av sin inspiration från forskningen i stiftelsen . Särskilt genom sin ledare, docent , har också fått till stånd ett praktiskt samarbete med både centrala och regionala organ på omsorgsområdet. Denna samverkan är ett uttryck för den uppskattning som ALA tillvunnit sig bland dem som är ansvariga för omsorgsverksamhet. ALA-forskningen har omfattat ca 40 olika projekt, varav flertalet inom psykologi och pedagogik medan andra kan betecknas som sociologiska eller organisatoriska och några som medicinska. Den har huvudsakligen finansierats genom anslag ur olika forskningsfonder för särskilda projekt, men dessutom har erfordrats en basfinansiering som väsentligen åstadkommits av , tidigare även av andra organ. I längden bör emellertid en forskning, som ligger på denna höga nivå, anknytas till . En provisorisk anknytning till har åstadkommits, men dess varaktighet är beroende av att stiftelsen kan finansiera alla kostnader. Vi anser att denna forskning, som väl dokumenterat sin teoretiska och praktiska lödighet, bör få en fast anknytning till . Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att en forskartjänst som biträdande professor inrättas vid för docent .