mot · G0021141 · 1977-01-25 00:00:00 — 1976/77: 1141 av m. fl. Statligt litteraturstöd fördelas nu för andra året. I anslutning till budgetpropositionen och inför utvärderingen, som planeras genomföras denna vår, finner vpk det angeläget att göra vissa påpekanden angående stödets konstruktion och omfattning. 1 årets budgetproposition höjs litteraturstödet med för kostnadsökningar. har beräknat kostnadsökningarna till 13 96. Skillnaden mellan de bägge beräkningarna blir ca . Vpk kan inte se denna prutning med en så obetydlig summa annat än som en markering av en misstro mot den nuvarande stödformen, vilken till stor del är ett resultat av vpk:s eget agerande till stöd för förslag örn en lågprislinje. På så sätt undergrävs med politiska medel den nuvarande stödkonstruktionen, vilken innebär att förlagens motprestation till det statliga stödet är en prissänkning på böckerna. Lågprislinjen, som genom det allmänt sett låga stödbeloppet inte fått stor genomslagskraft, blir genom att stödet inte fullständigt värdesäkras ännu mindre effektiv. Enligt bör budgetpropositionens belopp för kostnadsökning höjas med 0,6 miljoner om fullständig värdesäkring skall uppnås. Den höjning av stödet till ny svensk skönlitteratur (utöver kostnadsökningarna), som föreslår, , avsåg också att stärka lågprislinjen. Budgetpropositionen tar ej heller upp denna höjning. 1 en motion av påpekade vpk bristen på stöd till facklitteratur. F. n. är det endast ca 20 s. k. internationella standardverk av allmänt intresse som får stöd. Budgetpropositionen ändrar inget i denna oerhörda begränsning. Stöd utgår således inte till svenskproducerad facklitteratur, endast till översättningar. Stöd utgår ej heller till den debattlitteratur som ej har skönlitterär prägel. Stöd utgår ej till nydanande, översiktlig och för samhället vital utländsk litteratur, som vid utgivningstillfället inte kan bedömas som internationellt standardverk, men som kanske kunnat falla under detta kriterium. Några kommentarer och exempel Ett förlag kan i valet mellan ett svenskproducerat originalverk och äldre utländskt ha anledning att föredra det senare, som dels kan ha lägre produktionskostnad, dels vara berättigat till produktionsstöd. Stöd har t. ex. inte utgått till Kapeleliouk, , la fin des mythes, R&S, eller till Kolko, och världskapitalismens kris, Prisma. Däremot till ursprung och Pevsners arkitekturhistoria. Den sistnämnda kan karakteriseras som ett typiskt internationellt standardverk, men förmodligen har samhället större behov av t. ex. nyare litteratur om stadsplanering. Som ännu inte blivit standardverk. , Det andra könet skulle knappast ha kunnat kallas internationellt standardverk, om något framsynt förlag gjort en översättning när boken kom ut. I samma sammanhang (24.3.1976) föreslog vpk även en höjning av stödet till utländsk skönlitteratur i översättning. I ett språkområde som omfattas av 8 miljoner människor innebär översatt skönlitteratur givetvis ett viktigt tillskott. Inte minst gäller det den litteratur som är skriven på i ovanligt språk. Genom att översättarna nu fått fram ett avtal, som närmar deras ersättning till rimlig omfattning, blir kostnaderna för översatt litteratur högre. Den kostnadsökning som berörts ovan drabbar i synnerhet översättningslitteraturen. Under föregående budgetår utgick stöd till 104 titlar. Det begränsade antalet innebar att endast utpräglad skönlitteratur får stöd. Debattrapportböcker faller utanför stödet i betydligt högre gad än när det gäller stöd till svensk skönlitteratur, som omfattar ca 400 titlar. Därmed är en generösare tolkning av begreppet rapport/debatt möjlig. Arbetsplats kunde t. ex. inte få stöd. Därmed avslogs en av sjuttiotalets kanske viktigaste rapportböcker för statligt litteraturstöd. Stödordningen för barn- och ungdomslitteratur ax helt annorlunda utformad än för övriga kategorier. Den består av en kombination av produktionsstöd (ca .) och stödköp (drygt 1 milj. De stödda böckerna levereras i 1 000 ex. till staten för vidare distribution till barn- och ungdomsorganisationer, där de skall användas i läsfrämjandeförsök. Genom att motprestationen till stödet är leverans av böcker kan någon prispress ej åstadkommas. Barn- och ungdomsboken är en mycket priskänslig produkt. I den hänsynslösa konkurrens som råder på marknaden är det ytterst angeläget att boken har ett rimligt pris. Dess läsare är mer än andra grupper exponerade för och försvarslösa inför marknadskrafternas exploatering. En rejäl prissänkning på barnboken - dock utan att det drabbar barn- och ungdomsboksförfattarna, som redan nu har lägre royalty än vuxenförfattarna - är en av samhällets viktigaste kulturpolitiska åtgärder på litteraturområdet. Det läsfrämjande försöket är emellertid alltför viktigt och, efter vad man kan bedöma, alltför lyckat för att kunna helt slopas. och ungdomsbok är inte tillräckligt för att alla barn och ungdomar skall fä tillgång till den. Tvärtom finns det risk för att enbart en prissänkning skulle vara till gagn i första hand för borgarklassens barn. Det är klart dokumenterat att ett förmedlande arbete - i skolor, förskolor, bibliotek, fritidshem och andra institutioner liksom inom organisations!ivet - är nödvändigt för att ovana läsare skall finna litteraturen. En sådan verksamhet är ett viktigt led i kulturpolitiken för barn och ungdom. Däremot är kopplingen til! litteraturstödet ytterst tveksam. Den nyskapande, experimentella boken, som måste få stöd så att den svenska barnlitteraturen inte likriktas och förlorar den ställning den haft inte minst i internationella sammanhang - är kanske inte den som i första hand bör sättas i händerna på läsovilliga och lässvaga barn. Genom avsaknaden av prispress missar stödet det andra ledet i ett läsfrämjande arbete: att föräldrar skall ha möjlighet att köpa böcker till sina barn, att institutioner och organisationer skall kunna ha tillgång till rikliga bokbestånd för att följa upp den stimulans till läsning som barnen har fått genom försöket. Barn- och ungdomslitteraturen omfattar av bibliotekslånen. Den grupp den vänder sig till utgör en tredjedel av befolkningen, och den är den mest utlämnade, lättast påverkbara och mest betydelsefulla gruppen. Barn- och ungdomslitteraturen får nu 1/5 av litteraturstödet. Vpk föreslår därför att stödet till barn- och ungdomslitteratur avsevärt byggs ut, att stödordningen konstrueras dels som ett efterhandsstöd enligt arkersättningsmodell, men med hänsyn tagen till illustrationerna, dels som ett produktionsstöd med nuvarande kriterier, men av tredubbel omfattning, dvs. Klassiker för barn bör dock behandlas efter arkersättningsmodell (f. n. får klassiker endast produktionsstöd). Ca 120 titlar kan beräknas meriterade för stöd. Det läsfrämjande försöket bör byggas ut att omfatta även skolor och bibliotek men ej vara direkt knutet till litteraturstödet. I ett längre perspektiv bör hela litteraturstödet utformas så att de nuvarande genregränserna slopas. Litteraturen indelas helt enkelt i svensk och utländsk. Litteraturstödet kan sedan tillämpas tvärs över efter samma normer som gäller för skönlitteratur för vuxna, dock med vissa inskränkningar vad gäller facklitteratur (handböcker, läromedel, vetenskapliga verk, böcker som får stöd från annat håll). I samband med slopandet av genregränserna erfordras en ökning av stödsummorna så att det blir möjligt att med enbart kvalitetskriteriet ge stöd till tillräckligt många titlar. Dessutom erfordras en ökning av stödsumman per bok så att en prissäkrande effekt uppnås. För bokköparen är det statliga stödet av stort värde. Verkan är sådan att den statliga insatsen fördubblas i konsumentledet. En statlig insats av t. ex. . per bok betyder . billigare bok för bok Detta gagnar såväl den enskilde köparen som institutionen. En ur vpk:s synvinkel väsentlig punkt i litteraturutredningen var förslaget att inget förlag skulle erhålla av det stöd som utgår till ny svensk skönlitteratur. Förslaget togs dock ej upp i propositionen, eftersom det bedömdes alltför lätt att kringgå bestämmelsen genom bildandet av dotterbolag. En sådan begränsning av stödbeloppet skulle gynna de små och medelstora förlagen samt bidra till att bryta de stora förlagens monopolställning. Vpk anser emellertid inte att L 68:s ursprungliga förslag är tillräckligt för att åstadkomma detta. Inget enstaka förlag eller ens förlagskoncern har erhållit av stödsumman under det år som litteraturstödet varit i kraft. Vpk föreslår därför att en begränsning av stödbeloppet per förlagskoncern (inkl. koncernens aktieintressen i andra förlag) till högst av det totala litteraturstödet skall införas. Utifrån det ovan sagda föreslår vpk för /78 följande ändringar i litteraturstödet: o stödet för ny svensk skönlitteratur höjs med , o stödet för facklitteratur höjs med 2 miljoner, o stödet för utländsk skönlitteratur i översättning höjs med , o den i budgetpropositionen föreslagna ersättningen för kostnadsökning höjs med , O stödet till barn- och ungdomslitteratur utformas enligt arkersättningsmodell + produktionsstöd samt (år avsevärt större omfattning, o det läsfrämjande försöket lår större omfattning och frikopplas från litteraturstödet. Inför utvärderingen och en eventuell omkonstruktion av litteraturstödet föreslås följande: o slopande av genregränserna inom stödordningen, o ökning av stödbeloppet per bok med minst det femdubbla, så att en verklig prissänkning åstadkommes, o begränsning av stödet per förlagskoncern till av den totala stödsumman. Med hänvisning till det ovan anförda föreslås 1. att godkänner de i motionen angivna riktlinjerna för utformningen av litteraturstödet, 2. att till Litteraturstöd för /78 anvisas ett reservationsanslag av . (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)