ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G102152 · 1977-11-25 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:40 om åtgärder för att främja de mindre och medelstora företagens utveckling I propositionen 1977/78:40 föreslår regeringen att SVETAB:s nyetableringsfrämjande insatser försöksvis organiseras inom ramen för två särskilda investmentbolag, som är helägda av SVETAB. Investmentbolagens insatser bör koncentreras till två geografiska regioner, /Bergslagen och mellersta . Huvudinriktningen av bolagens verksamhet bör vara att såsom minoritetsintressenter stödja etablering av nya småföretag. Bolagen bör emellertid när speciella skäl talar härför - kunna förvärva majoritetsintressen. Bolagen måste i sina engagemang sträva efter att finna företagare som även efter kapitalinsats från bolagens sida är beredda att aktivt driva och leda sina företag. Bolagens engagemang skall ligga i att man kombinerar satsning av riskkapital med finansiell sakkunskap och administrativa insatser. Bolagen skall således medverka i projekteringen av nya företag. Vi finner förslaget intressant och ser det som ett värdefullt komplement till den övriga regionalpolitiska verksamheten. Även om vi inte helt delar uppfattningen att investmentbolagen i huvudsak som minoritetsintressenter skall stödja etableringen av företag, så stödjer vi regeringens förslag. Med hänsyn tagen till att ett liknande investmentbolag, , har etablerats i finner vi den nu föreslagna geografiska avgränsningen för de nya bolagen väl avvägd. Som framgår av departementschefens redovisning (s. 186 i prop. 1977/78:40) har SVETAB:s tidigare etableringar i i huvudsak skett i kustregionerna. SVETAB har t. ex. inga etableringar i . Svårigheterna att skapa sysselsättning i inland och det stora behovet av att där etablera industrier är så väl kända, att de här närmare inte behöver motiveras. När nu särskilda bolag inrättas i syfte att skapa förbättrade möjligheter är det också önskvärt att dessa lokaliseras till de områden där behovet av deras arbetsinsatser är störst. Man kan aldrig komma ifrån angelägenheten av att de människor som skall angripa och lösa problem lever nära inpå och i omedelbar kontakt med dessa. Det är alltid en lisk för att problemen framträder oklarare och synes mindre om man lever och verkar på avstånd ifrån dem. De lokaliserings- och näringspolitiska insatser som har gjorts för sysselsättningen i har gett de avsevärt största effekterna i kustregionerna. Det investmentbolag som föreslås förläggas till mellersta bör därför speciellt inrikta sin verksamhet på inlandet. enligt vår mening angeläget att bolaget lokaliseras till inlandet, för att där öka SVETABis och statens engagemang. bör t. ex. ha tillräckligt goda kommunikationer för att bolaget skall kunna upprätthålla nödvändiga kontaktytor. bör därför enligt vår mening uttala att regeringen vid val av lokaliseringsort för det investmentbolag som skall etableras i mellersta noggrant prövar förutsättningarna för en lokalisering till inlandet. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en noggrann prövning av investmentbolagets lokalisering till mellersta inland. (s () () ()
mot · G102158 · 1977-11-24 00:00:00 — med anledning av propositionen 1977/78:40 om åtgärder för att främja de mindre och medelstora företagens utveckling I propositionen 1977/78:40 föreslås att SVETAB i syfte att främja nyetableringar av företag inrättar två särskilda investmentbolag. Investmentbolagens insatser bör koncentreras till två geografiska regioner, / Bergslagen och mellersta . Vi delar den uppfattning som kommer till uttryck i propositionen ang. behovet av nyetableringar samt utveckling av befintliga företag som på grund av kapitalbrist ej klarar en möjlig tillväxt. Bristen på riskkapital är stor i allmänhet och i synnerhet i norra . Inlåningen till bankerna samt graden av eget kapital i företagen är genomsnittligt lägst i de nordligaste länen, och särskilt utmärkande är detta i inland. Vi finner det därför särskilt angeläget att satsningar av den art som avses med de nya investmentbolagen får en inriktning mot det inre stödområdet. Detta gäller då i synnerhet investmentbolaget i mellersta . För att detta skall kunna utföra sitt arbete med betydande inriktning på det inre stödområdet i mellersta är det därför nödvändigt att kontaktytan mot detta område är den bästa möjliga. Vi anser att placeringen av investmentbolagets administration spelar en synnerligen stor roll härvidlag. Investmentbolagets lokalisering bör naturligtvis ske till en residensstad med de myndighetskontaktersom finns där. Viktig är också närkontakten med en utvecklingsfond. Mot den bakgrunden bör bolagets administration lokaliseras till . Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att som sin mening uttalar att investmentbolaget för mellersta lokaliseras till . PER () ()
mot · G102164 · 1977-11-25 00:00:00 — av Per m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:50 om ändring i byggnadsstadgan (1959:612), m. m. I propositionen 1977/78:50 föreslås bl. a. att byggnadsstadgan kompletteras med en bestämmelse som gör det möjligt att kräva åtgärder även i befintliga byggnader så att de som hämtar avfallet får godtagbara arbetsförhållanden. Kravet innebär i princip att äldre byggnader skall uppfylla de normer i detta hänseende som kommer att gälla . Fr. o. m.den 1 april 1979 kan kravet hävdas med tvångsåtgärder. En av nyckelfrågorna i sammanhanget är att kommande normer utformas i samråd med de berörda sophämtarnas fackliga företrädare. Det finns nu inte anledning att anta annat än att så blir fallet. Det är emellertid också av central betydelse att dessa normer vid praktisk tillämpning i det enskilda fallet också tolkas i motsvarande samråd med de fackliga intressena. I propositionen (s. 13) rekommenderas fastighetsägare som själva tar initiativ till förbättringar att samråda bl. a. med renhållningspersonalens fackliga organisationer redan innan förslag till åtgärder utformas. Det framhålls vidare att då den prövar ansökan om byggnadslov bör bedöma om det - med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet - är nödvändigt att ta kontakt med dessa organisationer. För att få ytterligare säkerhet för att den bästa sakkunskapen nyttiggörs vid bedömningen av om lösningen uppfyller normerna bör motiveringsmässigt göras en skärpning av detta uttalande. Skärpningen bör innebära att bör samråda med de fackliga organisationerna i samtliga fall där det inte är uppenbart att lösningen tillgodoser de normerade kraven. Motsvarande regel bör också förutsättas gälla för handläggningen i byggnadsnämnd av ärenden om föreläggande enligt lagen om påföljder och ingripanden vid olovligt byggande m. m. Det nu föreslagna bör som sin mening ge regeringen till känna. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beaktande av synpunkter från de fackliga organisationerna då det gäller förbättringar av arbetsförhållandena för dem som arbetar med bortforsling av avfall. () () () KARL-ER1K HÄLL (s) P.O. () () MAJ () () () ()
mot · G102167 · 1977-11-24 00:00:00 — 1977/78 167-174 med anledning av propositionen 1977/78:57 om riktlinjer i den fysiska riksplaneringen för vattendrag i norra och I propositionen anges vilka vattendrag i norra och som bör undantas från fortsatt vattenkraftutbyggnad. När det gäller t. ex. Långan och Härjeån, är den nedre delen av Långan outbyggd med undantag av ett mindre bygdekraftverk, och Härjeåns reglering omfattar förslag till fyra magasin av vilka främst projektet berör omfattande markarealer. Om en utbyggnad vid Härjeån skulle komma till stånd, skulle detta på flera sätt negativt påverka en hel bygd. I området finns bl. a. unika fynd från den allra första bosättningen i . Det aktuella Långanområdet ligger på pendlingsavstånd från bebyggelse. har man funnit lämningar från den allra äldsta stenålderstiden i mellersta och norra . Områdena kring Härjeån och Långan hör till de viktigaste fritidsområdena för den lokala befolkningen. Bevarandeintressena i dessa områden måste därför enligt min mening väga mycket tungt, och jag anser att vissa delar av dessa forssträckor bör kunna sparas från utbyggnad. De forssträckor som bör kunna sparas från utbyggnad är de som ligger så nära bebyggelse att rimliga pendlingsavstånd möjliggör för människor som är intresserade av natur- och kulturminnesvård och fiske att kunna nå det område där man vill utöva sina fritidsintressen. Däremot kan man kanske vara frikostigare med större utbyggnad av forssträckor belägna på ett längre avstånd från bebyggelse. Departementschefen påpekar i propositionen att man inte skall utgå från att regeringen beviljar tillstånd till utbyggnad i de vattendrag som i propositionen får prövas enligt vattenlagens bestämmelser. Jag förutsätter därför att regeringen vid sin behandling av detta ärende tar stor hänsyn till de synpunkter som jag har anfört om bl. a. aspekter på närhet och kulturminnesvård för exempelvis Långan och Härjeån. Med stöd av det anförda hemställer jag att beslutar att i samband med behandlingen av propositionen 1977/78:57 ge regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande bl. a. forssträckorna Långan och Härjeån. 1 1977/78.
mot · G102168 · 1977-11-25 00:00:00 — med anledning av propositionen 1977/78:57 om riktlinjer i den fysiska riksplaneringen för vattendrag i norra och I propositionen 1977/78:57 föreslås riktlinjer för vattenkraftens framtida utformning. I propositionen poängteras bevarandeintressenas betydelse i vissa älvsträckor, vilka undantas från möjligheten att exploateras. I övriga älvsträckor betonas att regeringen kommer att noga pröva utbyggnadsprojekten och därvid tillmäta invändningar från berörda kommuner stor betydelse. Till de objekt som redan nu bör undantas från utbyggnad hör också de s. k. Sölvbackaströmmarna mellan i och sjön , allt inom kommun i . Kommunfullmäktige i kommun har så sent som beslutat avstyrka en hemställan från om att anlägga Sölvbacka kraftverk. Reaktionen mot företaget grundar sig på det faktum att denna sträcka är en av de få outbyggda sträckorna i och att företaget skulle avsevärt förändra förutsättningarna för ortens befolkning vad det gäller utkomsten från turistnäringen. Turismen i denna utpräglade glesbygd är mycket värdefull och bygger i hög grad på tillgången på goda fiskevatten i en orörd och vacker natur. Turismen ger ett värdefullt tillskott till den svaga sysselsättningen i denna bygd och är en förutsättning för att kunna bibehålla en godtagbar service. Det energitillskott som kraftverket skulle ge är dessutom relativt litet. Företagets lämplighet har bestridits av en lång rad remissinstanser. Sålunda har t. ex. anfört: anser att utbyggnad av Sölvbacka kraftverk skulle medföra sådan bestående ändring av naturförhållandena, att både väsentligt minskad trevnad för ortsbefolkningen och betydande förlust från naturskyddssynpunkt är att befara. Verket motsätter sig därför den föreslagna utbyggnaden. I en dom från har uttalats: Förlusten ur naturvårdssynpunkt måste anses vara betydande med hänsyn till det intensiva utnyttjande av för reglerings- och kraftändamål som ägt rum icke minst genom de omfattande reglerings- och kraftverksförslag, som genomförts i och i omedelbar närhet av den nu aktuella älvsträckan. enhälliga beslut har en mycket stark lokal opinion mot Sölvbacka kraftverk manifesterats. a. av de skäl som anförts och de riktlinjer regeringen själv anger för undantagande från utbyggnad bör nu fatta beslut innebärande att även Sölvbackaströmmarna redan nu undantas från utbyggnad. Med stöd av det anförda hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna att Sölvbackaströmmarna bör undantas från vattenkraftsutbyggnad.
mot · G102170 · 1977-11-25 00:00:00 — Motion 1977/78:170 av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:57 om riktlinjer i den fysiska riksplaneringen för vattendrag i norra och Öringen är det utan jämförelse populäraste fångstobjektet för såväl fritidsfisket som ett mera inriktat konsumtionsfiske. har öringen harren - lidit mest skada av den vattenkraftsutbyggnad som skett i landet. Detta hör samman med att öringens reproduktionsområden är starkt bundna till strömmande älvsträckor, där också den fullvuxna fisken ständigt eller uppehåller sig. Trots decenniers forcerad kraftutbyggnad, som undan för undan ryckt bort förutsättningarna för öringen att leva vidare i strömmande vatten, har forskningen ägnat mycket litet intresse åt fiskens miljökrav. Sålunda har man i kompensationssyfte oavbrutet föreslagit utsättning av dammodlad öring i regleringsmagasin eller bivattendrag i tro att man därvid tillskapat nya öringbestånd. Sådana åtgärder ifrågasätts numera starkt av fiskeriforskningen. Orsakerna till dessa negativa erfarenheter är flera: näringsförhållanden, konkurrens mellan olika arter, revirbeteende etc. Det finns därför, enligt , ingen anledning att propagera för utsättning av odlad fisk i strömmande vatten med bestånd av vildfisk. Vid universitets genetiska institution drivs ett forskningsobjekt som syftar till att belysa den genetiska strukturen hos öring. Undersökningen grundas på elektroforetisk analys hos olika organ. Teknik och metodutvecklingsarbetet har nått så långt att det för öringens del är möjligt att analysera mer än 50 olika gener. Det finns sålunda numera en metod att kartlägga en öringstams genetiska härstamning och bedöma vilka värdefulla ärftliga egenskaper den besitter. Metoden har - eftersom den är så ny - inte kommit till användning i något kraftverksmål. I Granboforsen, , finns en storväxt öringform, som i händelse av en utbyggnad av forsen skulle utrotas. Öringen har en mycket hög medelvikt - med maximivikter upp till . 1969 har svenskt sportfiskerekord för insjööring noterats i den aktuella älvsträckan. Den beräknade avkastningen av sportfisket i Granboforsen har angetts till , vilket är en hög siffra om man jämför med avkastningen i (), . Granboforsen är livligt utnyttjad som närområde för Östersundsregionens fritidsfiskare och har i den fysiska riksplaneringen klassats som riksintresse. Vattnets åtkomlighet är mycket bra med bilväg utefter hela sträckan. Beträffande servicen är inkvarteringsmöjligheterna mycket goda, med . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar 1. att Granboforsen flyttas upp i klass 3 i den slutliga rangordningen, 2. att frågan om Granboforsens utnyttjande för kraftändamål uppskjuts i avvaktan på en grundlig undersökning av dess storväxta örings genetiska härstamning. HANS () ()
mot · G102171 · 1977-11-25 00:00:00 — 1977/78:171 av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:57 om riktlinjer i den fysiska riksplaneringen för vattendrag i norra och I propositionen 1977/78:57 anges vilka vattendrag i norra och som bör undantas från fortsatt vattenkraftsutbyggnad. Till de objekt som bör skonas vid en ytterligare utbyggnad av redan reglerade älvar hör också det s. k. . Detta omfattar en utbyggnad mellan i och sjön samt att man till förmån för kraftverket skall bortleda vatten från och utöva korttidsreglering i , allt inom kommun, . Ärendet har varit uppe till prövning i , tillåtligheten har prövats av Kungl. I sitt yttrande, avgivet , har Kungl. i sammanfattningen sagt följande: Såsom ovan uttalats anser hinder enligt 2 kap. 3 § andra stycket vattenlagen möta mot det begärda företaget - Sölvbacka kraftverk med korttidsreglering - enär genom företaget skulle orsakas sådan bestående ändring av naturförhållandena, varigenom betydande förlust från naturskyddssynpunkt är att befara. Övervägande delen av remissinstanserna har avstyrkt företaget i den ursprungliga utformningen. Berörda ortsbor i är mangrant emot en utbyggnad av strömsträckan. Man har i bygden en spirande turism, som är starkt kopplad till fritidsfisket. Ett bortfall av strömfisket i Sölvbackaströmmarna skulle betyda ett avbräck för turismens vidare utveckling, med tillhörande förlust av sysselsättningstillfällen. avvisar bestämt tanken på att genom exploatering av en värdefull strömvattensresurs skapa ekonomiska förutsättningar för fiskevårdsinsatser i omgivande vattenområden. Sådana insatser i sidovattnen kan komma till stånd oberoende av en eventuell utbyggnad av Sölvbackaströmmarna. åberopar därvidlag det kända faktum att utsättningar av fisk i strömvatten med stationära bestånd av t. ex. öring och gädda givit mycket negativa erfarenheter. Det finns f. n. ingen anledning att propagera för utsättning av odlad fisk i strömmande vatten med bestånd av vildfisk. Inget nytt har tillförts företaget - från natur- och fiskesynpunkt - genom den modifierade planen. Med hänsyn till att Sölvbackaströmmarna i den fysiska riksplanen klassats som riksintresse från fritidsfiskesynpunkt och att älvsträckan dessutom har stort bevarandevärde sett från synpunkten av de närboendes trevnad samt att någon undersökning av den storvuxna öringen inte skett bör Sölvbacka inplaceras i gruppen bevarandevärda älvsträckor. En utbyggnad skulle också betyda ett mycket allvarligt ingrepp i den rennäring som bedrivs av Tåssåsens sameby. Möjligheterna för renvandringen över skulle försvåras och därigenom kunde stora renbetesområden gå förlorade. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att uttalar att även Sölvbacka intas i förteckningen över de älvar och älvsträckor som f. n. skall undantas från utbyggnad. () () HANS () P.O. ()
mot · G102172 · 1977-11-24 00:00:00 — med anledning av propositionen 1977/78:57 om riktlinjer i den fysiska riksplaneringen för vattendrag i norra och I propositionen 1977/78:57 behandlas frågan om den fortsatta vattenkraftsutbyggnaden . 1 forslaget anges de riktlinjer som skall styra utbyggnaden så att nationella bevarandeintressen tillgodoses. Bland de älvsträckor som med anledning av de föreslagna riktlinjerna nu föreslås bli undantagna från utbyggnad återfinns i . Långseleån är outbyggd men inte orörd, eftersom vattenmassor avleds till kraftverk i en intilliggande älv. däremot är utbyggd med regleringsdammar och kraftverk. Till skillnad mot finns det för långt framskridna planer på ett nytt projekt - Hocksjö som i genomförda utredningar placerats i klass 2. Mot har främst rests invändningar med tanke på rennäringens behov. Det gäller då främst norra sameby och dess möjligheter att utnyttja det aktuella området för den planerade regleringsdammen till vinterbetesland. Området har inte utnyttjats för rennäringen bortsett från då en mindre grupp samer åter börjat använda området. För dessa, enligt uppgift, fyra samer som bor bofasta i från Hocksjö finns alternativa renbetesland. Eftersom man börjat flytta renarna till olika betesland med lastbil, finns det naturligtvis goda möjligheter att erbjuda rennäringen godtagbara alternativa betesområden. De synpunkter som framförts mot när det gäller rennäringen och även andra motstående intressen är uppenbarligen av den art att de inte borde påverka den fysiska riksplaneringen utan snarare vara en fråga för prövning i . Det kan knappast finnas några nationella bevarandeintressen i som kan vara skäl nog för att undanta älvsträckan från utbyggnad. Av den anledningen borde undantaget i den aktuella delen av endast omfatta Långseleån och inte . Med anledning av det anförda hemställs att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbyggnad av .
mot · G102173 · 1977-11-24 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:59 om särskilt arbetsmarknadspolitisk stöd inom stålindustrin m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78:163 föreslås att i anledning av propositionen 1977/78:59 uttalar att det föreslagna sysselsättningsbidraget inordnas i uppbyggnaden av den nya stålpolitik som föreslås i motionen. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G102180 · 1977-11-25 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:57 om riktlinjer i den fysiska riksplaneringen för vattendrag i norra och i hör inte till de utbyggnadsobjekt som tidigare eller i förevarande proposition undantagits från utbyggnad. Därmed blir det fritt fram för Uddeholmsbolaget att sätta sina planer i verket, och den sista oförstörda forsen i kan komma att byggas ut. Man erhåller då en jättedamm mellan och Kärrbackstrand. Ett kraftverksbygge i skulle enligt föreliggande planer innebära att en dämning bildas mellan och . Då sätts 80 ha skogsmark under vatten. I det område som sätts under vatten finns femton fastigheter med boningshus och ett antal fritidshus. När älven förstörs försvinner ett av bästa vatten för harrfiske. Ingreppet i naturen för bl. a. med sig ökad dimbildning till förfång för boendemiljön och jordbruket. Flera har satsats på den för viktiga turismen, och det nu aktualiserade blir en lönlös satsning om de naturliga förutsättningarna förstörs. försvinner möjligheterna till de årliga kanottävlingarna i älven, vilka blivit en betydelsefull turistattraktion. Den planerade kraftverksutbyggnaden skulle komma att svara för av länets nuvarande elkonsumtion. Sysselsättningseffekten av kraftverksbygget blir tillfällig och gäller inte den bofasta befolkningen. En rad olika instanser har redan sagt nej till en utbyggnad av : , fiskeriintendenten, , växtskyddsanstalten, och . var hela befolkningen i engagerad i motståndet mot kraftverksplanerna. måste nu genom ett beslut och ställningstagande undantas från utbyggnad. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att i skall undantas från utbyggnad. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G102181 · 1977-11-25 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:57 om riktlinjer i den fysiska riksplaneringen för vattendrag i norra och Sölvbackaströmmarna i mellan i och sjön har varit hotade av kraftverksutbyggnad. En intensiv debatt har pågått alltsedan 1971, då lade in sin forsta ansökan om att få bygga ut strömmarna. Tillgängligt fakta- och sakunderlag om Sölvbackaströmmarnas och tillhörande sjöars stora värde är så omfattande och väldokumenterat, att det är förvånande att man inte redan undantagit detta projekt från utbyggnad. I förevarande proposition säger regeringen bl. a. att man kommer att tillmäta invändningar från berörda kommuner mot ett visst utbyggnadsprojekt stor betydelse vid tillåtlighetsprövning. Kommunfullmäktige i kommun har tidigare och beslutat att helt avstyrka en utbyggnad. Ungefär 14 000 människor har genom namnunderskrifter gått emot en utbyggnad, och det är den största opinionsyttring av detta slag som förekommit inom . Befolkningen i har på ett flertal möten under höstens lopp enhälligt tagit ställning mot en utbyggnad av det man kallar Sölvbacka kraftverk. Som bekant har även en rad myndigheter och organisationer såsom , kammarkollegiet, , , Tåssåsens sameby, i och en rad enskilda experter på fiske-, landskaps- och naturvård etc. uttalat sig för bevarande av Sölvbackaströmmarna i nuvarande skick. Om man dessutom beaktar den ringa energimängd som skulle utvinnas av Sölvbacka kraftverk och jämför med de stora ingreppen i landskapet, totalskadan på fisket, de negativa konsekvenserna för turismen och rennäringen osv., så borde det vara helt klart att Sölvbackaströmmarna inte kan få byggas ut. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att Sölvbackaströmmarna i skall undantas från utbyggnad. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)