ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G002748 · 1977-01-21 00:00:00 — 1976/77 748-754 Motion 1976/77:748 av m. fl. om lokalradion inom Boråsregionen antog på grundval av prop. 1975:13 förslag rörande lokalradio och vissa andra rundradiofrågor. beslut innebär att börjar de 24 lokalradiostationerna sina sändningar. Med undantag för kommer länen att utgöra lokalradioområden. 1 delas samt i två lokalradioområden som avviker från länsgränserna. Enligt beslutet blir det enda länet som inte får någon egen lokalradiostation trots att det är ett av landets befolkningsrikaste län utanför storstadslänen. Delningen av i två lokalradioområden torde närmast ha kommit till på grundval av det förslag till ny länsindelning som framlades av länsberedningen (SOU 1974:84), vilket inte kommer att genomföras. Därför måste också den beslutade indelningen av i två lokalområden anses felaktig. Det måste innebära väsentligt försämrade möjligheter, jämfört med övriga län, när det gäller att ge invånarna länsomfattande samhällsinformation ett av huvudsyftena med lokalradions införande. Om man nu tvingas att t. v. acceptera länets delning i två lokalradioområden förefaller det underligt att Boråsregionen skall ingå i lokalradioområde. Det är märkligt att landets näst största kommun inte skall ha en egen lokalradio utan behöva släppa till tid för Boråsprogram. lokalradio med Boråsregionen kommer att omfattas av betydligt över 700 000 invånare, vilket är alltför många för att gälla lokalradio. Borås- och har ett befolkningsunderlag på drygt 220 000 invånare, vilket är helt tillräckligt för att bilda ett eget lokalradioområde. Flera av lokalradioområdena kommer att ha mindre befolkningsunderlag. Radiosändare som väl täcker området finns redan, och några tekniska bekymmer för att göra självständigt finns alltså inte. Inom området finns ett näringsgeografiskt samband med specifika utvecklingsdrag. I arbetsmarknads-, bostads- och kulturella sammanhang fungerar området som ett från skilt självständigt område. I och för sig är det positivt att får en egen lokalradioredaktion med försökssändning över med omkringliggande kommuner. Trots detta kvarstår problemen med alltför knapp sändningstid för ett så stort och befolkningsrikt område med delade intressen när det gäller samhällsinformationen. Enligt vår mening bör bilda ett eget lokalradioområde. Redan nu är det möjligt att utan några större organisatoriska problem bryta ut den södra delen av ur lokalradioområde 1 1976/ 77. J sam!. 1976/77: 748 och bilda ett eget lokalradioområde. Detta skulle vara av stort värde för invånarna i såväl Göteborgs- som . Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar att i enlighet med radioutrednings förslag skall utgöra ett eget lokalradioområde. () () () ()
mot · G00275 · 1977-01-10 00:00:00 — Motion 1976/77:75 av i om ändrade tider för öppethållande av vallokal Enligt vallagen skall vallokalerna hållas öppna mellan och 21.00. Från flera håll har framförts förslag om stängning . I en skrivelse från och i en promemoria föreslås att denna tidigare stängning övervägs. I motioner till såväl (1974:184 och 1974:926) som 1975/76(1975/76:135 och 1975/76:2137) krävdes stängning . Skälet för den tidigare stängningen var naturligtvis att bereda allmänheten möjlighet att snabbare få del av valresultatet. En sådan ordning skulle också avgjort underlätta valförrättarnas pressande arbete. Flertalet remissinstanser ställde sig positiva till den ifrågasatta ändringen, men har ej velat bifalla motionsförslagen. Skälet för avslag varatt ge väljarna största möjliga förutsättningar att kunna deltaga i valet. Man påpekade också att vid val skulle sänkningen av rösträttsåldern och invandrarnas rösträtt medföra en avsevärd ökning av antalet röstberättigade. Erfarenheterna från valet visar emellertid att väljarna i betydligt större utsträckning än beräknat röstade på posten. uppger att 1 197 854 personer poströstade 1976 mot 738 217 . I förhållande till samtliga avgivna röster vid riksdagsvalet var det poströster 1976 mot 1973. Härmed blev belastningen på de ordinarie vallokalerna så mycket mindre, att behovet av öppethållning till inte kan anses föreligga vid val. Det finns nämligen ingen anledning förmoda att den bekväma möjligheten att rösta på posten kommer att minska i omfattning. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställes att beslutar att vallokal skall hållas öppen för röstning mellan och 20.00.
mot · G002752 · 1977-01-25 00:00:00 — av i m. fl. om kostnaderna för undersökning och bevarande av fast fornläm Bestämmelser om fasta fornlämningar finns lag om fornminnen samt anslutande kungörelse. I 9 $ fastslås den huvudprincipen att kostnaderna för undersökning eller åtgärd för att bevara fornlämning i samband med allmänt eller större enskilt arbetsföretag skall åvila företaget såvitt det icke på grund av särskilda förhållanden finnes obilligt. Det innebär att privatperson som avser att uppföra en villa eller endast göra en mindre tillbyggnad på sin fastighet, på vilken finns en fast fornlämning, i rena undantagsfall själv får svara för kostnaderna för de arkeologiska åtgärder som krävs. Enskilda personer tvingas alltså ta på sig betydande kostnader för att undersöka marken och frigöra den från fornlämningar. Det är så gott som omöjligt att i enskilda fall få befrielse från kostnadsansvaret. Många människor som lever under små omständigheter drabbas hårt av sådana kostnader. Vi anser det felaktigt att privatpersoner skall bära kostnader för undersökning, utgrävning etc. avseende fornminnen. Åtgärder av det här slaget måste betraktas som ett samhällsintresse, och i konsekvens därmed bör samhället också ta hela kostnadsansvaret. Bestämmelserna beträffande kostnaderna för undersökning eller åtgärd för att bevara fornlämning bör utformas i enlighet med dessa intentioner. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos regeringen begär utredning beträffande kostnadsansvaret för undersökning eller åtgärd för att bevara fornlämning.
mot · G002753 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77:753 av i m. fl. om en socialt inriktad rekreationspolitik Förkortad arbetstid och utbyggd semester i vårt land har inneburit ökade möjligheter till fritid och rekreation. Mot denna bakgrund är det angeläget att människornas rätt till en meningsfull fritid i större utsträckning uppmärksammas av samhället. Tyvärr måste det konstateras att många människor, framför allt låginkomsttagare, saknar ekonomiska möjligheter att utnyttja sin semester för meningsfull fritid och rekreation. Undersökningar visar att en stor andel människor av ekonomiska och andra skäl tvingas att tillbringa semesterveckorna i permanentbostaden. är ett unikt land från natur- och rekreationssynpunkt. Därför finns det all anledning att för kommande generationer bevara våra naturtillgångar genom en aktiv planering. Den fysiska riksplaneringen och avsättningen av 24 s. k. primära rekreationsområden är ett viktigt led i att säkerställa framtida generationers rätt till en meningsfull fritid. Genom att stora delar av vårt land är attraktiva, både från fritids- och rekreationssynpunkt, finns det dock en fara i att kommersiella intressen ser detta som en chans att tjäna pengar på människors rätt till en meningsfull fritid. Privatpersoner och bolag köper i allt större omfattning upp mark och fastigheter för enorma summor, oftast i syfte att göra en god penningplacering. Om inte samhället motverkar privatintressena och medverkar till att skapa ökade förutsättningar för allas rätt till meningsfull fritid och rekreation, kommer utvecklingen på detta område att helt styras av kommersiella intressen. Detta kommer i sin tur att leda till en ytterligare förstärkning av kategoribildningen i semestervanor. Våra folkrörelser kan genom sin demokratiska uppbyggnad och sin stora uppgift i vårt samhälle spela en viktig roll när det gäller utformningen av en socialt inriktad rekreationspolitik. Därför bör det enligt vår mening undersökas på vilket sätt folkrörelser och folkrörelsekooperationen kan delta i detta arbete. 1976/77: 753 Mot bakgrund av det anförda hemställes att beslutar att hos regeringen begära, dels en utredning med uppgift att kartlägga utbudet av rekreationsmöjligheter i vårt land, dels förslag till åtgärder syftande till att främja en socialt inriktad rekreationspolitik. AXEL () i
mot · G002754 · 1977-01-21 00:00:00 — Motion 19766/77: 754 om åtgärder för att bevara kulturhistoriskt värdefulla byggnader Bevarandet av äldre, kulturhistoriskt värdefulla byggnader är en angelägenhet, som i alla kulturnationer anses vara av mycket stor betydelse. Visserligen kan meningarna gå isär om vad som är kulturhistoriskt värdefullt eller inte. Dock vore det en tragedi om alltför många gamla, kulturhistoriskt värdefulla byggnader skulle tillåtas förfalla och försvinna. Det är ju också ett erkänt faktum att om ett hus förfallit alltför mycket, det sedan medför oproportionerligt stora kostnader och arbete att restaurera det. Känt är ju också att om en byggnad väl börjat förfalla, tar det innan den är helt förstörd, såvida inte åtgärder sätts in . I vårt västra grannland har man i kanske minst lika hög grad som vi samma problem. Där har man enligt utsago för att underlätta arbetet med att bevara gamla värdefulla byggnader bl. a. inrättat en s. k. takfond. Ur denna fond beviljas sedan medel, vilka endast går till att iståndsätta bristfälliga tak på gamla, kulturhistoriskt värdefulla byggnader. "Dåliga tak är roten till ruttna hus är en sanning med till synes evig aktualitet. En "takfond av nämnda slag skulle kunna tänkas byggas upp och vidmakthållas med exempelvis försäkringsmedel kombinerat med statliga och kommunala bidrag. Fördelen skulle vara att bevarandekostnaderna, åtminstone i initialskedet, blev förhållandevis låga. Har en byggnad väl fått ett fullgott tak står den sig sedan mycket . När sedan förhoppningsvis "bättre tider kommer kan man fortsätta restaureringen av byggnaden. Tack vare denna "fond har i många vackra gamla byggnader kunnat bevaras åt eftervärlden. Hänvisande till vad som ovan nämnts hemställes att hos regeringen begären utredning om ens. k. takfond i syfte att underlätta bevarandet av kulturhistoriskt värdefulla byggnader. PER-ER1K C. NISSER (m)
mot · G002755 · 1977-01-19 00:00:00 — Motion 1976/77: 755 av m. fl. i har alltsedan dess grundande utan förebild men med efter hand vunna erfarenheter genomfört en djupgående, länsomfattande verksamhet, som sedan, på denna grund, systematiskt byggts ut över länsgränserna och som även målmedvetet inriktats på att nå in i det svenska folkelementet i . Det har blivit en riksinstitution av pionjär innebörd. Utgångsläget för var att bara från ca 100 000 personer utvandrade till . För gäller att finna ut vilka som utvandrat, varför de utvandrat, vad det blev av dem och var deras ättlingar är att söka. En väsentlig sida i verksamhet är dess inriktning på att söka sammanföra de svenskättade generationerna i med fädernebygden i . I denna strävan har verksamheten vidgats över landskapsgränserna till att bli en riksomfattande företeelse. Här är arbete särpräglat och torde innehålla en erfarenhet och målmedvetenhet som saknar motstycke i vårt land. utges också kvartalsskriften Bryggan, som riktar sig främst till dels familjer i med släkt i , dels till svensktalande ättlingar i . Fr. o. m. 1972 utges av tidskriften även en engelskspråkig upplaga för att nå kontakt med svenskättlingar som ej behärskar svenska språket. Tidskriften, som sprids över hela , ger en god kännedom om svensk kultur, näringsliv och samhällsförhållanden. Den alltjämt vidgade verksamheten och dess krav på kvalitativ utformning kräver att väl utbildade personer kan fortsätta att handleda institutionens verksamhet. För att finansiera denna omfattande verksamhet uppbär anslag från lansting och kommuner och även statligt stöd. För nästa budgetår föreslås detta utgå med , en höjning från innevarande år med endast . Anslagets storlek står inte alls i proportion till institutets omfattande verksamhet utan bör bli föremål för en höjning, som garanterar den fortsatta verksamheten. 1 1976 / 77. Med stöd av ovanstående hemställer vi att vid behandlingen av budgetpropositionen 1976/77: 100, bilaga 12, Kulturändamål B 34 Bidrag till vissa arkiv, som sin mening ger regeringen till känna att den planerade verksamheten vid bör säkerställas. () i Ulfsbyn . NISSER tm)
mot · G002758 · 1977-01-24 00:00:00 — av m. fl. om höjda anslag till Folkparkernas centralorganisation och När arbetarrörelsen växte fram betraktade man bildnings- och fritidsverksamheten som ett viktigt frontavsnitt i kampen för ett rättvist och jämlikt samhälle. Folkets Parker och Folkets Hus hörde till de forum, där denna verksamhet bedrevs. En viktig funktion hos Folkets Hus och Folkets Parker var att tjäna som bas för agitation och upplysning för arbetarklassen. En annan viktig uppgift var att erbjuda både barn, ungdom och vuxna människor en vettig underhållning. Av nödtvång tillämpades självfinansieringsprincipen från starten. Teaterverksamheten, som växte fram fr. o. m. , tilldelades statsbidrag, men då Folkets gick upp i , försvann detta ekonomiska stöd. De ekonomiska svårigheterna plus arbetarrörelsens ideologiska reträtt ledde till att den kommersiella masskulturen med bingo och dyra populärartister kom att dominera verksamheten. års riksdag beslöt att statsbidrag skulle utgå, vilket har lett till att man kan satsa på programinslag av högre kvalitet och av aktiverande karaktär: lekverkstäder för barn, politisk teater osv. De ekonomiska förutsättningarna för en kvalificerad verksamhet är dock fortfarande dåliga, eftersom statsbidraget är otillräckligt och stödet från kommunerna varierar mellan tämligen generösa anslag från somliga kommuners sida och inga bidrag alls från andra. Det är synnerligen angeläget att Folkets Parker och Folkets Hus får ekonomiska möjligheter att bedriva en aktiverande och värdefull verksamhet med tanke på 1. deras traditioner som demokratiskt bildningsforum, 2. det viktiga i att ta upp kampen mot en förytligande och förråande skräpkultur, vars enda drivkraft är vinstintresset, 3. deras möjligheter att nå en bred allmänhet (Folkparkerna tar emot omkring 10 miljoner besökare). Under hänvisning till ovanstående föreslås besluta att anslaget under 4, vad gäller Folkparkernas samt , höjes med . till vardera eller sammanlagt med . (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G00276 · 1977-01-13 00:00:00 — Motion 1976/77: 76 av m. fl. om den ekonomiska redovisningen vid kommunala verk Kommunala renhållnings-, el-, vatten- och avloppsverk tilldrar sig en naturlig uppmärksamhet då kommunalmännen söker utarbeta en årsbudget med lägsta möjliga skatt. Då kommunerna fastställer inkomststaterna för sina verk bortser man lätt från att skattebetalare och förbrukare av verkens tjänster inte är samma grupp, särskilt om hänsyn tas till skattens storlek och förbrukningens storlek hos den enskilde. I kommunallagens anda skall dock verkens inkomster bygga på självkostnaden och någon vinst att ersätta skatteuttag skall inte förekomma. Den ekonomiska redovisningen, sådan den tillämpas vid flertalet kommunala verk, medför att verksrörelsens ekonomi inte kan utan särskild utredning skiljas från kommunens ekonomi i övrigt, så att en objektiv bild av verkens resultat framstår. Det kan sålunda förekomma att i abonnenternas taxa inräknas avskrivning och förräntning till kommunens allmänna förvaltning av kapital, som uppkommit inom rörelsen och som således abonnenterna skjutit till. Däremot kan investeringsfond saknas men, om sådan finns, kan ränteinkomsterna härav tillföras kommunen i dess allmänna förvaltning. Härav kan uppstå en oavsedd och delvis dold, beskattning av konsumenterna. Vissa tekniska verk och kraftverk har infört sluten ekonomisk redovisning liknande aktiebolagens. Även för hamnrörelse gäller enligt hamntaxeförordningen att förvaltningen måste ha en från kommunen i övrigt avskild redovisning. Eftersom det allmänt använda redovisningssystemet bygger på en rekommendation från dåvarande av , förefaller en omprövning nu vara . att hos regeringen begär att en översyn sker, som resulterar i att den ekonomiska redovisningen vid kommunala verk åtskiljs från kommunens allmänna redovisning och bringas mer i överensstämmelse med den för aktiebolag. () () () ()
mot · G002763 · 1977-01-24 00:00:00 — Motion 1976/77: 763 av m. fl. om höjt bidrag till vissa elev- och föräldraorganisationer () har i sin anslagsframställning begärt ökade medel till såväl elev- som föräldraorganisationer. SÖ understryker i sin motivering att organisationerna har en betydelsefull roll inom skolan. Föredragande har dock inte föreslagit någon uppräkning av bidragen till elev- och föräldraorganisationer. De får sålunda, enligt förslaget, inte ens kompensation för de kostnadsökningar som också drabbat dessa organisationers verksamhet. Elev- och föräldraorganisationernas växande betydelse i vårt skolväsende måste mötas med positivt stöd från samhällets sida. Av den anledningen föreslår vi att anslaget ökas med . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att till Bidrag lill vissa elev- och föräldraorganisationer (D 5, ) anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt anslag på . HANS () i () ()
mot · G002765 · 1977-01-24 00:00:00 — Motion 1976/77:765 av m. fl. om statsbidraget för studie- och yrkesorientering 1975/riksdag beslöt i samband med behandlingen av SlA-propositionen, efter lottning, all bifalla en reservation av de borgerliga ledamöterna i utbildningsutskottet (UbU 1975/76:30). Beslutet innebar bifall till ett motionsyrkande av ledamöter från de borgerliga partierna om att primärkommun eller landstingskommun där privatskola är belägen, vilken lyder under privatskoleförordningen (SFS 1967:270), får inräkna privatskolans clever i det underlag som utgör grund för tilldelning av statsbidrag till studieoeh yrkesorientering. Beslutet innebar också en uppräkning av anslaget lill Bidrag till studie- och yrkesorientering. I årets budgetproposition anvisas för ändamålet . Motiveringen för utskottsmajoritetens avslagsyrkande på åberopade motion vid förra årets riksdag var: "Utredningen om skolan, staten och kommunerna (SSK) skall se över formerna för givande av statsbidrag till enskild utbildning. Med hänvisning härtill avstyrks motionen 1975/76:1454 om statsbidrag till studie- och yrkesorientering vid vissa privatskolor. Enligt vår mening kvarstår fortfarande denna motivering. Med hänvisning till ali vi i en annan motion har yrkat att anslaget D 8. Bidrag till studie- och yrkesorientering m. m. skall ökas med 2 milj. kr. bör anslaget föras upp med . Med hänvisning lill det anförda hemställs 1. att avslår förslaget i prop. 1976/77:100, bil. 12 (D 8, ) om grunder för statsbidrag för studie- och yrkesorientering vid vissa privatskolor, 2. att till Bidrag till studie- och yrkesorientering m. m. (D 8, ) för /78 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag på . HANS () () () () ()
mot · G00277 · 1977-01-13 00:00:00 — Motion 1976/77: 77 om en sedel av valören väckte undertecknad en motion om utredning och förslag om en ny sedelvalör i storleken . I motiveringen framhöll jag det behov som undan för undan vuxit fram av en sedelvalör . En ny sedel av valör skulle, ansåg jag, fylla ett omvittnat behov och underlätta penningtransaktioner och affärsuppgörelser hos posten, i banker och butiker. Sedelhanteringen skulle bli enklare och riskerna för felräkning minska. inhämtade yttrande över motionen från fullmäktige i , vilka dock ansåg att det inte förelåg något verkligt behov av en 500-kronorssedel som skulle motivera de kostnader och det merarbete utgivandet av en dylik sedel skulle medföra. Utskottet följde riksbanksfullmäktiges uppfattning men menade att det f. n. inte fanns behov av en sedel av valören . återkom jag meden motion om ökat antal sedelvalörer, då jag fann tiden mogen för en samlad översyn av sedelvalörsystemet. Genom realistiska och praktiska studier över sedelhanteringen vid olika typer av penningtransaktioner kunde man, framhöll jag i motionen, utröna hur antalet sedlar, som byter ägare vid transaktionen, sammanhänger med vilka valörer som finns att tillgå. På så sätt kunde man få fram om antalet sedlar vid givet belopp kunde minskas. Dessa synpunkter hade kommit fram i den översyn av organisation som statskontoret företagit. Både finansutskottet och fullmäktige i som yttrade sig kom dock fram till att det inte fanns något motiv för en utredning om sedelvalörerna. Dock, sade man, och det betraktade jag som ett steg framåt i motionens syfte, att skulle följa utvecklingen för att om så befanns önskvärt ta erforderliga initiativ. har det visat sig att penningvärdesutvecklingen i takt med inflationen mer och mer talar för införandet av en 500-kronorssedel. All fler anställda vid banker, postkontor och i butiker anser att sedelhanteringen skulle vara både mera praktisk och enklare med denna valör. Även bland allmänheten, kunderna, har intresset för en ny 500-kronorssedel ökat. Jag föreslår därför en utredning och förslag om en ny sedelvalör i storleken . I samband med denna utredning bör en översyn göras också av övriga sedelvalörer. Syftet bör vara att nå fram till ett sedelsortiment som svarar mot aktuella behov. Det är inte heller säkert att denna översyn skulle resultera i ett ökat sedelsortiment. Statskontoret kom i sin ovan nämnda rapport fram till att ett slopande av 5-kronorssedeln i samband med ett nytt 5-kronorsmynt skulle ge en besparing om . Med hänvisning tiil vad som ovan anförts hemställer jag att hos regeringen begär en utredning om sedelsortimentets valörer samt förslag om en ny sedelvalör i storleken 500
mot · G002770 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 770 om den avgiftsfria svenskundervisningen för invandrare Behovet av svenskundervisning m. m. för invandrare, den lagbundna och den icke lagbundna, är stort, I många fall, exempelvis i glesbygd, kan den nuvarande bestämmelsen, om att vid cirkelstart minst tio deltagare bör vara närvarande, innebära att invandrare inte får någon avgiftsfri svenskundervisning alls genom ett studieförbund. I vissa bygder eller på arbetsplatser finns måhända inte så många invandrare som tio stycken. För att möjlighet till svenskundervisning skall finnas också för dessa, bör dispens ges, när det gäller antalet cirkeldeltagare. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening uttalar att det vid avgiftsfri svenskundervisning m. m. för invandrare bör finnas möjligheter att få dispens från bestämmelsen om minst tio deltagare vid cirkelstarten, när särskilda skäl föreligger.