mot · G102612 · 1977-01-01 00:00:00 — om förbättrad arbetsmarknadsutbildning för invandrare är ett av den kapitalistiska världens teknologiskt mest framskridna länder med en fortskridande teknisk-vetenskaplig utveckling. Det ställs allt större krav på en god allmänutbildning och yrkesutbildning hos de människor som arbetar i produktionen. I finns totalt ca 700 000 invandrare. En stor del av dessa har blivit svenska medborgare. arbetskraftsundersökning (A KU) omfattade totalt 5 917 200 personer i åldrama . 335 000 var utländska medborgare. Arbetslösheten inom den senare kategorin låg på mot för samtliga som omfattades av undersökningen. Av framgår att av invandrama arbetade inom tillverkningsindustrin. Procentandelen för svenska medborgare var 26,3. Att invandrarna till övervägande del har de tyngsta, smutsigaste och hälsofarligaste arbetena bekräftas ytterligare av SCB:s nionde levnadsnivåundersökning, där det bl. a. framgår att invandrarna i dubbelt så stor utsträckning som de infödda svenskarna är utsatta för ständigt buller, att av invandrarna anser att de löper stora hälsorisker i sitt arbete, medan av de infödda svenskarna anser sig utsatta för samma risker. Och vidare: av de infödda svenskarna anser sig ha stora möjligheter till omskolning och vidareutbildning, medan av invandrarna anser sig ha samma möjligheter. Det finns ingen anledning att betvivla att dessa siffror beskriver en dyster verklighet, nämlighen den att i en situation av företagsnedläggningar, sammanslagningar av produktionsenheter, varsel om nedskärningar m. m. inom tillverkningsindustrin, allt med en ökad arbetslöshet som följd, invandrarnas möjligheter till nya anställningar är betydligt sämre än de infödda svenskarnas. De har i allmänhet en kort skolgång, obefintlig eller bristfällig yrkesutbildning och inga eller klena kunskaper i svenska språket. Möjligheterna till nya arbeten ligger i en utbildning i regi, s. k. AMU-utbildning. Under den nuvarande lågkonjunkturen har denna utökats kraftigt. genomgick 94 000 personer någon form av AMU-utbildning. 1977 var det fler som gick på sådan utbildning än det var elever i första klass. Enligt AMS egen statistik var det 104 000 personer i AMU-utbildning (var antalet 51 000), och av dessa var invandrare. Enligt uppgifter från länsarbetsnämnden i utgjorde invandrarna ca hälften av samtliga deltagare i AMU-utbildning inom nämndens område. Av invandrarna som deltar i AMU-utbildning går över två tredjedelar på linjer som avses leda till anställningar inom tillverkningsindustrin. Av de infödda svenskarna återfinns bara en dryg tredjedel på dessa linjer. Invandrarnas problem inom arbetsmarknadsutbildningen är i huvudsak beroende på bristande skolunderbyggnad och bristande kunskaper i svenska. De bristfälliga svenskkunskaperna gör också att invandrarna har svårt att erhålla tillräcklig information om olika yrkesutbildningsmöjligheter. De hamnar ofta i utbildningar som inte alls motsvarar deras egentliga önskemål. Yrkesvalet blir starkt begränsat, och deras dåliga svenskkunskaper gör det omöjligt för dem att komma in på mera teoretiskt inriktade utbildningar. I många fall är det helt omöjligt för invandrarna på grund av bristfälliga språkkunskaper och bristfällig skolunderbyggnad att över huvud taget klara av vidare yrkesutbildning. Följden av detta blir hög avbrottsfrekvens bland invandrareleverna och en förhållandevis liten andel som får arbete i utbildningsyrket. Undersökningar utförda av Pedagogiskt centrum visar också att invandrarnas möjligheter att tillgodogöra sig utbildningen försvåras genom den pedagogiska utvecklingen inom AMU. I allt högre utsträckning har man övergått till s. k. självinstruerande material. Detta kräver betydligt bättre svenskkunskaper av kursdeltagarna. Effekterna av invandrarnas bristande kunskaper i svenska har kartlagts, bl. a. i en studie av FAMU-gruppen . Studien ägde rum vid 7 olika AMU-center. Bland invandrareleverna ansåg att de hade tillräckliga kunskaper i svenska för att kunna följa undervisningen. ansåg att språksvårigheterna var så stora att de inte kunde klara av utbildningen. sade sig ha svårigheter att förstå lärarnas instruktioner på teoriavsnitten. hade svårt att förstå lärarnas muntliga instruktioner i yrkesarbetet. hade svårt att förstå innehållet i kurslitteraturen. önskade mer undervisning i facksvenska, och ville att lärarna ägnade mera tid åt dem. föreslog att AMS vid vissa AMU-center i landet kunde påbörja en försöksverksamhet, där de finska invandrarna fick undervisning i ett begränsat antal yrken på sitt eget modersmål med stödundervisning i svenska. Direktiven hur undervisningen skulle bedrivas var dock mycket vagt formulerade, och de tolkades mycket olika runt om i landet. Så beslöt t. ex. att upphöra med försöksverksamheten utan att några utvärderingar av verksamheten gjordes. Vägledning pi det egna språket För att komma ifrån de negativa följderna av att invandrarna inte känner till eller ges tillräcklig information om de olika yrkesområdena måste de garanteras en allsidig information på sitt eget modersmål om olika yrkesutbildningsvägar. Möjligheter till yrkesvägledning på invandrarnas modersmål måste skapas. Då invandrarna ofta har en lägre skolutbildning/sämre skolbakgrund bör den förberedande utbildningen inom AMU utökas och bättre anpassas till invandrarnas behov. Den förberedande utbildningen inom AMU måste vara sådan att den ger invandrarna samma möjligheter som svenska medborgare att välja även en teoretiskt mera avancerad yrkesutbildning. En bättre grundutbildning ger också invandrarna en starkare position på arbetsmarknaden och bättre möjligheter att klara sig över konjunktursvackor. För att kunna tillgodogöra sig sin yrkeskunskap på arbetsmarknaden måste invandrarna med yrkesutbildningen få behovsanpassad stödundervisning i svenska. Regeringens proposition 1975:26 lägger fast målen jämlikhet, valfrihet och samverkan. Man försöker härigenom ge ett sken av att invandrarna kan få fullständiga samhälleliga rättigheter i . Invandrarna kan dock inte under några omständigheter uppnå jämlikhets-, valfrihets- och samverkansmålet inom de ramar och resurser som samhället ger. Invandrama är av många orsaker handikappade, och det krävs därför extraordinära åtgärder för att dessa mål skall kunna uppnås. Med hänvisning till ovanstående föreslås att beslutar uttala att 1. invandrarna ges samma reella möjligheter till yrkesutbildning inom AMU som övriga som omfattas av utbildningen, 2. grundutbildningen inom AMU ges en sådan kvalitet att invandrarna kan välja den yrkesutbildning de önskar, 3. yrkesvägledningen förbättras och att den vid behov ges på respektive elevs eget språk, 4. invandrarna ges möjligheter att inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen förvärva grundskolekompetens. (apk) (apk)