mot · G002566 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 566 om utjämningsmandat i de kommunala valen Det valsystem som gäller för val till ger strikt proportionalitet vid mandatfördelningen genom småpartispärr och utjämningsmandat. I motioner till riksdag begärdes att även valsystemet vid de kommunala valen skulle göras om så att större rättvisa mellan partierna skulle uppnås. Dittillsvarande regler om valkretsindelning för val till kommunfullmäktige och landsting hade en betydande effekt på valutfallet i vad gäller antal mandat per parti. En genomgång av valresultatet i landstingsvalen 1970 visar t. ex. att den faktiska spärren för representation i landstingen låg långt högre än den 4-procentsgräns som gäller vid val till . I vissa landstingsområden krävdes både 1970 och 1973 av rösterna för mandat. Genom beslut av riksdag tillämpades i det senaste valet ett nytt system för val till . Systemet gav bättre proportionalitet än det tidigare. Det nya valsystemet innebär att 9/10 av mandaten i är fasta valkretsmandat. De återstående mandaten är utjämningsmandat och används för att utjämna de avvikelser från ett landstingsproportionellt riktigt valresultat som kan uppstå vid fördelningen av de fasta valkretsmandaten. Endast parti som har fått av rösterna i hela landstingskommunen deltar i mandatfördelningen. 1 fråga om valen till kommunfullmäktige beslutades emellertid endast vissa ändringar i de dittillsvarande reglerna. Det lägsta antalet fullmäktige som skall utses i varje valkrets i valkretsindelad kommun höjdes från 10 till 15. Denna ändring innebar naturligt en förbättring men leder inte till den önskvärda rättvisan vid mandatfördelningen mellan partierna. De båda senaste valen uppvisar också exempel på att denna bristande proportionalitet kan få betydande konsekvenser. Efter valet kunde t. ex. socialdemokraterna i behålla sin majoritetsställning trots att socialdemokraterna och kommunisterna erhöll färre röster sammanlagt än de icke-socialistiska partierna. Enligt min mening bör därför ett system med utjämningsmandat införas även i valen till kommunfullmäktige i valkretsindelade kommuner. Ett sådant system kan troligen inte åstadkommas utan att en småpartispärr införs. En sådan spärr behöver emellertid inte innebära ökade svårigheter för småpartier att bli representerade. Enligt det utredningsmaterial som föregick ändringar i det kommunala valsystemet ligger den faktiska spärren om valkretsen bär upp 15 å 16 mandat. Gällande regler innebär med andra ord att småpartispärren i valen till kommunfullmäktige i valkretsindelade kommuner faktiskt är högre än i valen av landstingsman. I kommuns största valkrets, som bär upp 19 mandat, var den faktiska spärren val . Ett införande av en småpartispärr på i de valkretsindelade kommunerna skulle alltså innebära ökade möjligheter för småpartierna att erhålla mandat. Även detta är önskvärt, eftersom det är vanligare att småpartier deltar i valen till kommunfullmäktige än i valen av landstingsman. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i gällande lagstiftning att vid valen till kommunfullmäktige i valkretsindelade kommuner skall tillämpas ett system med fasta valkretsmandat och utjämningsmandat.