mot · G002332 · 1977-01-20 00:00:00 — av m. fl. om åtgärder för att bekämpa brottsligheten publicerade () en lägesrapport angående brottsutvecklingen i vårt land. I den konstateras att har haft en långsiktig ökning av brottsligheten . Rapporten visar att den negativa utvecklingen i stort sett varit enhetlig för många brottstyper. En minskning beträffande stölder och inbrott har varit tillfällig och anses ha berott på försäkringsomläggningar. Även om statistiken har felkällor anser den allmänna tendensen till ökning vara helt klar. Våldsbrotten har främst börjat öka och har ett starkt samband med stegringen i alkoholkomsumtion i landet. Rånbrotten är begränsade till antalet men ökar mycket snabbt. En ökning av antalet bank- och postrån har inte kunnat hejdas, trots att en förbättring av tekniskt skydd för banklokaler har skett. konstaterar vidare att läget på narkotikafronten är svåröverskådligt men att mycket tyder på att det inte har ändrats radikalt . Det innebär att det finns en grupp kriminella som är starkt beroende av narkotika och som därmed utövar en intensiv brottslighet. Rapporten ger sålunda belägg för att narkotikamissbruket utgör en väsentlig del av orsaken till den höga brottsligheten. Mot den bakgrunden konstaterar vi med tillfredsställelse den ökade satsning från polisen i kampen mot narkotikan som aviseras och den prioritering av insatser på detta område som skall komma till stånd. Vi vili understryka vikten av att behovet av en utbyggnad av narkomanvården tillgodoses. bekräftar de uppgifter som har lämnats deisi partimotioner från Moderata samlingspartiet , dels i två rapporter publicerade av en arbetsgrupp inom Moderata samlingspartiet . Brottslighetens snabba ökning är ett av dagens verkligt svåra samhällsproblem. Med en allmänt hög brottslighet kommer åtskilliga människor -framförallt ungdomar-i farozonen att dras in i denna asociala verksamhet. Den drabbar många människor hårt som blir utsatta för den och den tillfogar enskilda människor svårt lidande, antingen de blir utsatta för vålds- eller förmögenhetsbrott. Det måste därför vara en av samhällets allra viktigaste uppgifter att på olika sätt intensivt arbeta för att begränsa brottsligheten. Samhället måste se till att skadeverkningarna av den blir så små som möjligt. I den typ av samhälle, som kan sägas vara präglat av den västerländska civilisationstraditionen, är det en helt grundläggande princip att människorna skall kunna känna rättsäkerhet och rättstrygghet. Moderata samlingspartiet har arbetat för att få till stånd åtgärder både för att öka medborgarnas trygghet till liv och egendom och för att upprätthålla rättsordningen. Samhället måste - enligt vårt sätt att se - tillvarata alla rimliga möjligheter för att tillförsäkra den enskilde medborgaren erforderliga frioch rättigheter och skydda denne mot övergrepp till liv, hälsa och egendom. I särskilt hög grad bör medborgaren ha rätt att i sin bostad kunna kräva skydd för sin integritet och sin egendom. Den enskildes trygghet måste vara grunden för ett fritt och oberoende samhälle byggt på inbördes förståelse och solidaritet. I regeringsförklaringen uttalas bl. a: "Kampen mot brottsligheten intensifieras. Den enskildes trygghet till liv och egendom måste förstärkas. Polisen ges ökade personella resurser. Kriminalvården förbättras i syfte att befrämja återanpassning. Frivården spelar därvid en stor roll. Regeringsdeklarationens uttalanden överensstämmer därmed med de krav som framförts från bl. Vi behandlar i denna motion några speciella frågor som vi anser vara väsentliga i arbetet för att bekämpa brottsligheten och beträffande vilka åtgärder bör vidtas. Det torde vara omöjligt att exakt ange vad brottsligheten totalt kostar samhället. Vi kan bara konstatera att det uppgår till ett mycket stort belopp. I har vissa forskare ansett att brottsligheten är nationens allvarligaste ekonomiska problem näst lågkonjunkturen och inflationen. I uppskattas samhällskostnaderna för endast tillgreppsbrott till av nationalinkomsten. Det skulle i motsvara ca . Det är inte omöjligt att en försiktig beräkning av olika kostnadsposter skulle visa att brottslighetens totala kostnader väsentligt överstiger . Naturligtvis kan stora delar av brottsskadorna icke uppskattas ekonomiskt. Det personliga lidande som drabbar de enskilda brottsoffren är ofta svårast. Det måste dock från brottsbekämpningens synpunkt vara angeläget med en kännedom om vad den samlade brottsligheten kostar. Detta kan bidra till att öka förståelsen hos allmänheten för nödvändigheten av kraftiga satsningar från samhällets sida för att bekämpa brottsligheten. Vi anser därför att en utredning bör ske om vad brottsligheten kostar samhället och den enskilde. Särskilt viktigt för samhället är att sätta in åtgärder för att förhindra och motverka ungdomsbrottslighet. Forskning över ett brett fält är här natur ligtvis av utomordentligt stor betydelse för att ge samhället möjligheter att verka på ett effektivt sätt. Viktiga forskningsresultat har framlagts av den s. k. klientelundersökning i fem betänkanden Unga lagöverträdare, vilka framlagts . Det saknas emllertid en bearbetning av detta utredningsmaterial. Eftersom detta material torde innehålla många värdefulla och från olika synpunkter unika forskningsresultat, anser vi att det bör sammanställas och på ett bättre sätt än utnyttjas i samhällets brottsbekämpande verksamhet. En sammanställning av detta forskningsresultat bör därför genomföras och redovisas. Påföljder för unga lagöverträdare 1 motionen 1975/76:1979 anfördes i denna fråga bl. a. följande: 1 motioner har vi under ett flertal år framfört tanken att man för att bryta en brottslig tendens skulle kunna begagna sig av möjligheten att för en beröva den unge friheten. Över huvud taget har det synts oss önskvärt att påföljdssystemet blir mer nyanserat, så att det skapas möjligheter att bättre än vad som kanske sker i dagens slentrianmässiga system anpassa påföljden till individen. Det påpekades vidare att det kunde finnas anledning att göra försök att ålägga en ung person som gjort sig skyldig till brott någon form av samhällsnyttigt arbete . Han skulle t. ex. för ett antal veckoslut kunna komma från sin miljö- och umgängeskrets, som det samhällsnyttiga arbetet skulle kunna vara en åtgärd som bidrog till att stärka ansvarskänslan och kanske avhålla honom från vidare brott. Det framhölls också i motionen att i olika länder, som har en rättsuppfattning som är närliggande den svenska, har sådana system prövats med myckel lyckat resultat. Vi anser den här tanken alltjämt vara värd ett övervägande och att den bör prövas i praktiken. Vi aktualiserar den därför i denna motion. Det har med rätta ansetts särskilt viktigt att utredning och lagföring, när fråga är om brott begångna av unga lagöverträdare, skall ske i så nära anknytning till brottets begående som möjligt. Det har bl. a. kommit till uttryck i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare. I syfte att ytterligare förkorta tiden mellan ett brotts begående och lagföringen när det gäller de unga, vill vi ånyo framföra förslaget att jourdomstolar bör på försök inrättas vid några av landets domstolar. Tingsrätterna i storstäderna synes därvid i första hand böra komma i fråga. Särskilda ansvarsområden för polismän Ett antal av de i budgetpropositionen föreslagna nya polismannatjänsterna avses hänföras till en utbyggd kvarterspolisorganisation. Vi anser det väsentligt med en sådan satsning men hävdar att motsvarande organisation också bör komma till stånd även utanför större tätorter. Det finns därför anledning att på landsbygden tilldela polismän särskilda ansvarsområden, som kan göra det möjligt för den enskilde polismannen att få bättre personlig kännedom om bygdens förhållanden. Åberopande det anförda hemställes att hos regeringen begär 1. att en utredning om vad brottsligheten kostar samhället och den enskilde företas, 2. att en sammanställning och redovisning av klientelundersöknings forskningsresultat sker, 3. att i motionen framlagda förslag angående vissa påföljder för unga lagöverträdare prövas, 4. att förslag framlägges om försöksverksamhet med jourdomstolar i vissa tingsrätter, 5. att åtgärder vidtas för att få till stånd särskilda ansvarsområden för polismän på landsbygden. () () () () H. () ()