mot · G0021264 · 1977-01-25 00:00:00 — om statligt bidrag för uppförande av industrilokaler för uthyrning En av de viktigaste förutsättningarna för att näringslivet - jag tänker här särskilt på de mindre och medelstora företagen inom hantverk, industri och service - skall kunna utvecklas, vara konkurrenskraftiga och erbjuda goda sysselsättningsmöjligheter är att man har tillgång till tidsenliga och rationella lokaler. Förutom att lokalerna skall ge möjlighet till effektiva driftsförhållanden måste de också erbjuda tillfredsställande arbetsmiljö och trivsel. Även om , bl. a. med hjälp av beredskapsmedel och lokaliseringsstöd, inneburit ett ganska betydande tillskott av nya lokaler, finns tyvärr ännu ett mycket stort lokalbestånd som är ålderstiget och som inte fyller kraven på vare sig miljö eller effektivitet. Det är från flera synpunkter angeläget att en snabb förnyelse här kommer till stånd. Genom sanering av stadsdelar, omläggning av trafikleder och utbyggnader för nya behov kommer många företagare att ställas utan lokaler. Det är ett livsvillkor för dessa att nya lokaler kan tillskapas inom godtagbara områden och inom rimlig tid. Det finns också andra skäl som understryker lokalfrågornas betydelse. Vi har kunnat notera en minskande industrisysselsättning. Det är ett oroande tecken, eftersom det inte synes finnas andra sysselsättningar att få i tillräcklig omfattning. Enligt min mening måste man med all kraft söka efter möjligheter att ånyo öka vår industri- och varuproduktion. Som en första rangens åtgärd måste man då stimulera nyskapande och utvecklande av nya produkter liksom nyetablering av företag. God tillgång på moderna lokaler bör verksamt underlätta åtgärder för en ökad tillväxt inom mindre och medelstor industri. Serviceproduktionen beräknas öka, och i stor utsträckning sker denna inom mindre hantverks- och serviceföretag. Lokalfrågorna är här av mycket stor betydelse för såväl företagens arbetsförhållanden som för allmänhetens möjligheter till god service. Åtskilliga kommuner har medverkat till uppförande av s. k. verkstadshus, avsedda att utnyttjas kollektivt av flera företag. Detta har legat inom kommunernas kompetens, om det gällt lokaler för tillgodoseende av lokal service. Har det däremot gällt lokaler för industriell produktion har kommunernas kompetens varit begränsad, men det synes önskvärt att möjligheter ges att kombinera olika typer av lokaler för skilda behov inom samma projekt. Denna typ av lokaler synes ha inneburit en rationell lösning av lokalproblemet från såväl planerings- som miljösynpunkt. utnyttjande av vissa lokalutrymmen har också hyreskostnaderna kunnat hållas lägre än om varje företag byggt enskilt. Många mindre och medelstora företag har dessutom ont om kapital, och för dem kan ofta den enda lösningen vara att hyra produktionslokaler. Här har de kommunala anläggningarna fyllt en viktig funktion. Företagen har kunnat använda sitt eget kapital som rörelsemedel och därigenom ofta kunnat utvidga verksamheten. Ytterligare fördelar är möjligheterna att ordna gemensam service för (lera företag av typ telefonväxel, bok föri ngsservice, personallokaler osv. Kommunerna har ett betydande intresse av och ansvar för att lokalfrågorna för här berörda verksamhetsområden löses på ett tillfredsställande sätt. Kommunen kan i sin planering och serviceverksamhet verksamt bidraga till rationella lösningar, bl. a. från stadsplane-, trafik- och miljösynpunkter. Kan man också gå in som ägare och hyresvärd för lokalerna bidrar man till ökad differentiering av verksamheten på orten och till ökad sysselsättning. Kommunerna har således stora möjligheter att på detta område driva en verksamhet som kommer hela kommunens befolkning till godo i form av ökad sysselsättning, bättre ekonomi och ökad trivsel. I årets budgetproposition har chefen för industridepartementet framhållit det angelägna i att införa en möjlighet att i vissa fall ge statligt stöd till kommuner för att dessa i mindre orter i det inre stödområdet skall kunna uppföra industrilokaler för uthyrning. Vidare sägs bl. a. dels att stödet bör vara regionalpolitiskt motiverat och ett långsiktigt sysselsättningsskapande medel, dels att såväl stödets storlek som övriga villkor bör prövas från fall till fall samt i princip ansluta till vad som gäller för lokaliseringsbidrag/ avskrivningslån. Enligt min mening bör emellertid det statliga stödet för uppförande av industrilokaler för uthyrning icke enbart kunna beviljas kommuner i det inre stödområdet utan denna möjlighet bör kunna stå kommuner i det allmänna stödområdet till buds. De sysselsättnings- och regionalpolitiska skäl som motiverar ett statligt stöd till kommuner i det inre stödområdet är även giltiga för kommuner inom det allmänna stödområdet. Med anledning av vad som ovan anförts hemställes att hos regeringen begär att statligt bidrag för uppförande av industrilokaler för uthyrning efter regeringens prövning kan medges kommuner inom såväl det inre som det allmänna stödområdet. () i Ulfsbyn 1* 1976 / 77.