mot · G0021052 · 1977-01-25 00:00:00 — om höjning av u-landsbiståndet U-landsproblemen och frågan om en rättvisare fördelning av jordens resurser kommer med stor sannolikhet att vara en av 1980-talets största frågor -även i . De fattiga ländernas krav på en ny ekonomisk världsordning har redan allt mer kommit att dominera den internationella politiken. växer problemen, särskilt för de fattigaste länderna. SIDA framhåller i sin anslagsframställning /78, att världen aldrig haft så många fattiga, outbildade, fel- och undernärda, arbetslösa och undersysselsatta som . Ingen politisk uppgift kan vara viktigare än att skapa en rättvisare ekonomisk världsordning; att hjälpa de människor som lever i fattigdom, svält och undernäring till en bättre framtid. U-landsproblemen väntar inte på förbättrade industrikonjunkturer eller en starkare svensk bytesbalans. De kräver insatser . En svensk politik för en ny ekonomisk världsordning måste innefatta åtgärder på flera olika områden . Även om u-landsbiståndet inte är den enda delen av den svenska u-landspolitiken - handeln spelar ju t. ex. en utomordentligt viktig roll - är u-hjälpen av mycket stor betydelse. Med tanke på den växande klyftan mellan rika och fattiga länder är det närmast självklart att måste avsätta en växande andel av våra samlade resurser till u-landsbistånd. Att regeringen slagit fast att enprocentsmålet bara skall betraktas som ett etappmål är därför mycket värdefullt. Det är ingen tvekan om att enprocentsmålet (även om den dåvarande riksdagsmajoriteten svek löftet om att det skulle uppnås under /75) drev på höjningarna av biståndet och . Det finns all anledning att utnyttja den stimulans ett nytt etappmål för biståndshöjningarna kan ge. bör därför slå fast, att den svenska u-hjälpen bör uppgå till av BNP senast /85. En höjningstakt på blir då naturlig. Det bör i det sammanhanget påpekas, att den metod för beräkning av BNP som den förra regeringen införde 1976 innebär, att exempelvis av BNP blir åtskilliga tiotals miljoner lägre än om den tidigare metoden - att beräkna ett genomsnitt av BNP för bägge de kalenderår som budgetåret infaller på - används. Detta gäller naturligtvis under förutsättningen att det sker en ekonomisk tillväxt. Den metod som alltså användes /budgetproposition bör återinföras. Nackdelarna med att en del av det svenska u-landsbiståndet binds till uppköp i är väl kända. Förutom att det bundna biståndet kan orsaka t. ex. högre priser och sämre service innebär det också att inte som tidigare kan peka på som ett föredöme gentemot andra industriländer, som ger den största delen av sitt bistånd i bunden form. I bilaga sex till budgetpropositionen ansluter sig föredragande statsrådet i viss utsträckning till kritiken. Målsättningen för det bundna biståndet föreslås också sänkt till 500 milj. kr. Men med tanke på de tungt vägande argumenten mot bundet bistånd är det nu hög tid att avveckla systemet och helt satsa på u-hjälp i obunden form. bör därför inte fastställa någon målsättning för bundet bistånd utan uttala att svenskt u-landsbistånd bör ges utan bindning till upphandling i . För att biståndet skall bli så effektivt som möjligt har tidigare valt att inleda ett mer långsiktigt och omfattande utvecklingssamarbete med ett mindre antal länder. Det är naturligtvis viktigt att den principen upprätthålls även i fortsättningen, så att en splittring av biståndsinsatserna kan undvikas. Det finns dock starka skäl som talar för att borde göras till nytt programland för svenskt utvecklingsbistånd. har redan tidigare lämnat bl. a. katastrofbistånd till landet, och i budgetpropositionen föreslås en ram på 15 milj. kr. Det skulle alltså bli fråga om en utvidgning av ett samarbete som redan påbörjats. är ett land som ovanligt väl uppfyller de kriterier som brukar uppställas för länder som skall vara huvudmottagare av svenskt bistånd. Det är ett av världens allra fattigaste länder och drabbades mycket hårt av torkkatastrofen i . har landet lagt upp ett ambitiöst utvecklingsprogram som bör kunna leda till förbättringar i befolkningens och då inte minst kvinnornas levnadssituation. Man har nämligen också genomfört en lagstiftning som likställer kvinnan med mannen. I och med den ökning av u-hjälpen som föreslås i motionen bör det också finnas ekonomiskt utrymme för ökad satsning på . Med hänvisning till ovanstående hemställes att uttalar att det svenska u-landsbiståndet bör öka i sådan takt att det uppnår av BNP senast i och med /85 att uttalar att planeringsramarna för biståndet /79 och 1979/80 justeras med utgångspunkt från tvåprocentsmålet att ger regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande metod för beräkning av bruttonationalprodukten att inte fastställer någon målsättning för bundet bistånd att uttalar att svenskt u-landsbistånd borges utan bindning till upphandling i att beslutar göra till nytt programland för svenskt u-landsbistånd.