mot · G0021194 · 1977-01-25 00:00:00 — av i m. fl. om säkerhetsåtgärder vid plankorsning mellan järnväg och väg 1 budgetpropositionen, bilaga 9, C 4, föreslås till trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder vid järnvägskorsningar uppräknat med . Ytterligare ett antal järnvägskorsningar kan därmed erhålla trafiksäkerhetsanordningar. begär för /78 ett särskilt anslag om . för att genomföra en utredning om vilka trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder som bör utföras för att ett optimalt utnyttjande av resurserna skall erhållas. i samråd med och statens vägverk har till regeringen överlämnat förslag till ny kungörelse om säkerhetsåtgärder vid plankorsningar mellan järnväg och väg (säkerhetskungörelsen). inträffar omkring 60 kollisioner med personskador i plankorsningar. Dödligheten bland de skadade trafikanterna är åtminstone sju gånger högre i dessa olyckor än i andra trafikolyckor med personskador. Docent vid hygieniska institutionen i och fil. kand. vid har undersökt olyckor vid järnvägsövergångar i syfte att erhålla kunskaper om hur och varför sådana kollisioner inträffar. Undersökningarna visar att antalet olyckor varierar starkt med olika slag av säkerhetsanordningar. Utredningsmaterialet tyder på att det finns skäl att prioritera vissa av åtgärderna mot dessa trafikolyckor. Analysen av omständigheter vid personskadekollisioner i plankorsningar gäller 1973 och material av polisutredda kollisioner. Tre omständigheter framstår som särskilt viktiga: distraktion, skymd sikt och handlingar mot bättre vetande. En tredjedel av olyckorna inträffade under yrkesmässig trafik eller under färd mellan bostad och arbetsplats. Kollisionernas fördelning efter korsningarnas skydd visar stora variationer med relativt låga olyckstal med bommar och halvbommar, medan kryssmärkeskorsningar samt ljus- och ljudsignalkorsningar har höga olyckstal. Enligt de åberopade undersökningarna är korsningar med enbart stopplikt proportionellt de mest riskabla korsningarna. av olyckorna inträffar i korsningar som fordonsförarna är väl bekanta med, och där enskild väg korsar järnväg. Skymd sikt är den mest påfallande omständigheten vid kollisioner i obevakade korsningar. Genom en studie av siktsträckor i ett urval av kryssmärkeskorsningar från hela landet visas att praktiskt taget inga korsningar av den valda typen hade fri sikt (definierad enligt KK 1959:50), dvs. en frist för passage om åtminstone . uppfyllde ej ens hälften av villkoret, dvs. , från spåret! Skymd sikt enligt det sist nämnda exemplet torde förekomma i minst 7 000 korsningar i , om de helt oskyddade också inkluderas. Iakttagelser utomlands beträffande sikt och fordonshastighet vid järnvägskorsningar ger vid handen att om vägen behöver vika av mot järnvägen, läggs kurvan så långt ifrån järnvägen att farten minskas och sikten blir tillräcklig. Det är naturligtvis angeläget att pengarna används på ett sådant sätt att risken för olyckor minskas maximalt. Frågan blir hur man till billigaste pris förhindrar kollisioner. En beräkning har utförts med utgångspunkt i förväntade skyddseffekter av några åtgärder och på grundval av de kostnader som skall täckas av anslaget Bidrag till trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder vid järnvägskorsningar. Svaret på frågan är att personskadekollisioner i plankorsningar förhindras billigast genom komplettering av befintliga ljus- och ljudanläggningar med halvbommar. Även om trafiksäkerhets verket föreslås inte erhålla det ökade bidraget för utredningen om de effektivaste åtgärderna mot olyckor där väg korsar järnväg, så synes det ändå finnas undersökningar som kan ge god vägledning för hur trafiksäkerheten på sådana ställen kan förbättras. Med hänvisning till det anförda hemställs att ger regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande behovet av komplettering av ljus- och ljudanläggningar med halvbommar i plankorsningar. () ()