mot · G1021516 · 1977-01-01 00:00:00 — av m. fl. om verksamheten vid för rikskonserter 1 sitt anslagsäskande för /79 skriver : "framhöll i föregående års anslagsframställning att framtida roll och uppgifter bör preciseras bättre. Detta bör kunna ske allteftersom arbetet fortskrider eller avslutas i regionala musikplaneringsgrupp, utredning om fonogramverksamhet samt utredning om internationella kontakter inom kulturområdet. Det är ännu för tidigt att i denna anslagsframställning dra några definitiva konsekvenser av nämnda utredningsarbete. Den förbättrade precisering som finner önskvärd skulle således framkomma successivt och som resultat av ett antal delutredningar. pågår en allmän debatt om Rikskonserters verksamhet. Den förs efter flera linjer varav några kan nämnas. Chefen för framlade statsverksproposition förslag om en fortsatt försöksverksamhet med produktion och distribution av fonogram inom Rikskonserter. Produktionen skall främst vara repertoarkompletterande och avse utgivning av svensk musik som är orepresenterad eller ofullständigt representerad på fonogram samt utgivning av fonogram med svenska artister vilkas konstnärskap inte kan anses tillräckligt dokumenterat på fonogram. Vissa inslag i utgivningen har från dessa utgångspunkter ifrågasatts. En rapport från fonogramverksamheten 1965/66-1976/77 har av Rikskonserter överlämnats till . Enligt budgetproposition har rapporten i sin tur överlämnats till som utreder frågan om det statliga stödet till fonogramverksamheten. Rådets förslag väntas föreligga under nästa budgetår. Denna del av debatten kommer således att få sin belysning. Andra delar av diskussionen tar fasta på mer principiella moment. Rikskonserters verksamhet anses innebära en koncentration av ekonomiska resurser som de regionala musikaktiviteterna slåss för sin existens. Kostnaderna för administration har även uppmärksammats. Som exempel kan nämnas att /76 kostnaderna för löner uppgick till 10,0 milj. kr. (av totala kostnader), lokaler 1,6 milj. kr. (6 96), kontorsomkostnader, resor m. m. 2,5 milj. kr. (10 96) medan direkta produktionskostnader stannade på 10,3 milj. kr. (42 96). riktade ett par riksdagsmän revisorers uppmärksamhet på Rikskonserters höga omkostnader i ett par konkreta fall och föreslog att verksamheten skulle bli föremål för närmare granskning. ägt rum, och en granskningspromemoria kommer att vara upprättad under forsta . En central fråga i debatten har varit Rikskonserters svårigheter att tillskapa arbetstillfällen och fungera som förmedlande instans mellan artister och arrangörer. Om detta skriver informationschef i Tidsspegel Nr 1 1977: "Det är riktigt att Rikskonserter tillkom på initiativ av tonkonstnärerna och konsertbyråutredningen och att syftet från tillskyndarna från början var att skaffa fler arbetstillfällen åt svenska artister. Under utredningsarbetets gångmitten av 60-talet - började emellertid en kulturpolitisk debatt att ta fart och synvinkel försköts till ett betraktelsesätt som tog sikte på publiken, lyssnarna, den stora allmänheten. Målet blev att som det står i riksdagsbeslutet om Rikskonserter 1968 ge en så bred allmänhet som möjligt ett utbud av konstnärligt hög kvalitet. Rikskonserter blev inte en konsertbyrå utan fick mera karaktären av en aktivt producerande, stimulerande och stödjande institution. Uppgiften är alltså inte endast att tillvarataga artisternas intressen utan minst lika mycket försöka tillgodose underförsörjda eller eftersatta befolkningsgruppers öppna eller latenta behov av god musik. En följd av detta blir att det skapas fler uppgifter för artisterna. Så har också blivit fallet, om än i en utsträckning som av musikerna och deras organisationer - lika väl som av Rikskonserter - har bedömts som otillräckligt. Uppenbarligen föreligger det i fråga om tillskapandet av arbetstillfällen en tydlig skillnad mellan Rikskonserters intentioner och de förväntningar på insatser många artister och arrangörer har. Det samlade intrycket blir att önskemål om att Rikskonserters framtida roll och uppgifter bör preciseras bättre var väl motiverat. Däremot förefaller den av angivna metoden ej att ge det samlade grepp som erfordras. En övergripande bedömning måste ske. Regeringen bör därför ge eller annat lämpligt organ i uppdrag att skyndsamt pröva inriktningen av Rikskonserters verksamhet och framlägga av prövningen föranledda förslag. Med hänvisning till det anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående behovet av en prövning av verksamheten vid för rikskonserter. () ()