mot · G0021121 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 1121 av m. fl. om inköp av en datortomograf till Av årets socialhuvudtitel framgår att direktionen för föreslår att drygt 23 milj. kr. ställs till förfogande för anskaffning av utrustning under det kommande budgetåret. Av detta föreslås endast 10,5 milj. kr. - alltså betydligt mindre än hälften - komma sjukhuset till godo. befinner sig, sitt internationella renommé till trots, i ett från materiell synpunkt långt ifrån tillfredsställande skick. Under en följd av år har statsmakterna varit njugga med anslagen till sjukhuset. Bristema i utrustningen har därvid kommit att menligt påverka vårdmöjligheterna. Alltså har patienterna, som självfallet måste ställas i centrum för ett sjukhus verksamhet, ytterst kommit att bli lidande. Man måste vidare betänka de bekymmer och ansträngningar som åsamkas personalen. Det är därför med oförställd förvåning vi noterar att förordat medel för utrustning av en televäxel, men inte för sådan utrustning som, jämfört med konventionell teknik, medger mycket skonsamma och praktiskt taget riskfria undersökningar av patienter och därtill extremt snabba undersökningar med häpnadsväckande stor precision. Allt detta ger dessutom en den konventionella tekniken långt överlägsen driftsekonomi. Vi anser bestämt att i valet mellan teleteknisk utrustning - som f. n. bör ha lägsta prioritet bland de fyra av sjukhusdirektionen föreslagna utrustningsdetaljer som är ägnade att rationalisera arbetet vid - och de övriga utrustningsdetaljerna måste en datortomograf komma i första rummet, även om den är mer än dyrare än telefonväxelutrustningen. Direktionen anger, enligt huvudtitelns referat, som motiv för anskaffande av datortomograf att man har en sådan för forskning vid den neurologiska avdelningen men att sjukhuset bör skaffa också en dylik apparat för rutinsjukvården, därför att undersökningarna blir skonsammare för patienterna och billigare än motsvarande undersökningar med konventionella metoder. Även om detta är nog så viktigt finns fler tunga motiv fördatortomografen. Datortomografen, som också kallas scanner, förmedlar utomordentligt snabbt och utan obehag eller men för patienterna synnerligen detaljerade och tydliga bilder av huvudets inre, snitt för snitt. Många anser scannern vara det främsta radiologiska framsteget sedan grunden lades till röntgentekniken för . Scannern har helt revolutionerat diagnostiken och behandlingen av hjärnsjukdomar. Detta förnämliga hjälpmedel avslöjar och fastställer det exakta läget hos sådana förändringar i hjärnan som tidigare knappast eller inte alls kunnat diagnostiseras med kirurgiska ingrepp. Sådana kirurgiska ingrepp är, i ifrågavarande fall, dessutom inte sällan mycket farliga och ställer läkarna i svåra valsituationer. Görs ingreppet kan patienten skadas svårt eller t. o. m. dö - det har förvisso inträffat - och avstår man från ingreppet på grund av risken kan patienten på samma sätt råka illa ut därför att ingreppet uteblivit. Vid t. ex. ett slaganfall är det med konventionella metoder mycket svårt att avgöra om anfallet beror på en blödning eller på det motsatta, en infarkt. Symtomen är snarlika och rätt diagnos livsviktig. Vid svåra skallskador ställs neurologerna inför samma svåra avgöranden. Det är inte alltid lätt att fastställa om yttre skador på skallen också medfört inre skallskador. En felaktig slutsats kan, som nämnts, leda till patientens död. Datortomografen - eller scannern - diagnostiserar, som nämnts, säkert och snabbt, utan obehag eller risk för patienten, där förut således inte sällan varje åtgärd på grund av den stora osäkerhetsfaktorn t. o. m. kunnat utgöra ett dödligt hot mot patienten. Scannern förmedlar exakt information, av vilken man som sakkunnig kan dra säkra slutsatser om huruvida operation skall genomföras och i så fall var. Det skall vidare som en av scannerns stora fördelar nämnas att den eliminerar de obehag och risker som t. ex. den konventionella s. k. färgskallen medför, dvs. sedvanlig röntgenundersökning av skallen med utnyttjande av kontrastvätska. De konventionella metoderna medför därtill ofta krav på veckolång eftervård av patienter, medan scannertekniken innebär ett polikliniskt förfarande, där behovet av eftervård på grund av undersökningen i sig är lika med noll. Härigenom frigörs betydande resurser inom den slutna vården, vilket i sin tur i motsvarande mån innebär en ekonomisk rationalisering av stora mått. Vi vill så för att understryka vad vi ovan anfört referera till sjukhusets petita. Där framhålls bl. a. följande: Vid neurologiska avdelningen finns en datortomograf som inköpts av forskningsmedel. Erfarenheterna av scanningmetoden vid nämnda avdelning är utomordentligt goda. Datortomografen används f. n. i rutinsjukvården. Efterfrågan på undersökningar med datortomografi är så stor att vissa patienter måste avvisas. Ifrågavarande apparat kommer snart att inte kunna användas i rutinsjukvården eftersom den i fortsättningen avses att utnyttjas för genomförandet av planerade utvecklingsprojekt. Det är därför angeläget att sjukhuset anvisar medel för anskaffande av en dylik apparat. En utvärdering har gjorts vad beträffar fördelarna med att använda datortomografi i stället för encephalografi och aniografi (bilaga 9). Av denna framgår att kostnaderna vid användandet av konventionella metoder överstiger kostnaderna vid användandet av datortomografi. Härtill kommer att undersökning med datortomografi inte medför några obehag för patienten, något som är fallet vid användandet av andra metoder. Direktionen hemställer därför om 2,5 milj. kr. för anskaffande av en datortomograf till neuroradiologiska avdelningen. Den i den refererade texten nämnda bilagan 9 har vi låtit foga som bilaga till denna motion. Av dokumentet framgår mycket tydligt datortomografins överlägsenhet i alla avseenden. Vi vill vidare nämna att utöver att den forskningsscanner som ovan omtalats inte är avsedd för rutinsjukvård och snart kan komma att lånas ut för det ändamålet på grund av planerad forskningsverksamhet är den tekniskt underlägsen en ny skallscanner. Forskningsscannern är en av världens först tillverkade-den nionde noga räknat - och med den tar det i praktiken att göra en undersökning. En modern skallscanner klarar en undersökning på och därtill med mycket större precision. Snitten görs betydligt tätare. Samtliga universitetsavdelningar i landet med undantag av och har antingen beställt eller inköpt en datortomograf, framhåller överläkaren vid sjukhusets neuroradiologiska avdelning, professor i skrivelse till sjukhusdirektionen . Han påpekar också att den för forskningsmedel installerade apparaten inte alls kan klara det ökande behovet och att väntetiden för poliklinisk undersökning uppgår till nära . Detta var !) Professor framhåller vidare att detta förorsakar långa väntetider på avdelningarna med betydande ökning av vårdkostnaderna. Skrivelsen utmynnar bl. a. i en anhållan om omedelbara medel för inköp av den ifrågavarande utrustningen. Vi vill till det vi här refererat från professor skrivelse lägga att har landets största neuro-kirurgiska upptagningsområde. Det omfattar nära 2 miljoner människor! Det är enligt vår mening bara mot den bakgrunden ofattbart att den neuroradiologiska avdelningen vid sjukhuset inte har den allra modernaste undersökningsutrustningen. Behovet av en skallscanner för rutinsjukvården vid sjukhusets neuroradiologiska avdelning är bevisligen synnerligen överhängande och borde egentligen ha tillfredsställts . Den nuvarande budgetsituationen innebär emellertid betydande svårigheter att ge utrymme för en ytterligare anslagsökning jämfört med den i socialhuvudtiteln föreslagna. Därför menar vi att en betydande del av den föreliggande anslagsökningen bör reserveras för ändamålet. Vi anser t. ex. att de medel som eljest skulle kunna utnyttjas till utrustning för televäxeln i stället bör användas till det enligt vår mening mera angelägna ändamålet att bidra till att täcka in kostnader för en datortomograf. Med hänsyn till att en dylik betalar sig själv på ett eller genom att frigöra betydande vårdresurser vore det mycket lämpligt, inte bara från vårdsynpunkt utan även av rent ekonomiska skäl, att avgöra detta ärende i enlighet med vårt förord. Skulle det visa sig att ett inköp inte är möjligt inom den av regeringen föreslagna budgetramen bör enligt vår mening regeringen bidra till åtgärder som främjar möjligheterna att ändå realisera inköpet. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att beslutar ge regeringen till känna vad i förevarande motion anförts om nödvändigheten att möjliggöra inköp av en datortomograf till sjukhusets neuroradiologiska avdelning. () () G. () i (Bilaga 9 till sjukhusets petita /78) DATORTOMOGRAFI JÄMFÖRT MED ENCEPHALOGRAFI OCH ANGIOGRAFI Bedömning av datortomografiutrustningens egenskaper jämfört med encephalografi och angiografi Encephalografiundersökning är i regel mycket obehaglig för patienten. Svimningsanfall, kräkningar och svår huvudvärk under och efter undersökningen är inte ovanligt. Detta gör att undersökningarna i vissa fall måste utföras under narkos, t. ex. undersökning av barn. En datortomografiundersökning medför inga obehag för patienten. Risken för komplikationer är störst vid angiografiundersökningar men förekommer även vid encephalografiundersökningar. För angiografiundersökningar bedöms risken för dödsfall vara 1/20 000 och risken för övriga komplikationer i form av bestående förlamning 1/1000. Komplikationsrisken måste ur humanitär synvinkel framstå som otillfredsställande, särskilt som datortomografiundersökningar bedöms vara i det närmaste riskfria. Patientgrupper som med hänsyn till sitt hälsotillstånd inte kan underkastas konventionella undersökningar, t. ex. cerebrovaskulärfall, kan undersökas med hjälp av datortomografi. Datortomografiundersökningar kan utföras polikliniskt. Antalet vårddagar kan därmed reduceras. Patienter med vaga symtom kan undersökas utan hänsyn till den eftervård och de risker och obehag alternativa undersökningsmetoder innebär. Restriktiviteten med konventionella undersökningar har ofta medfört förlängda vård- och observationstider. Datortomografin ger ofta en fullständigare bild än ett stort antal specialundersökningar spridda . Patienternas vårdtid kan därigenom minskas. Dessutom kan utsorteringen av patienter i behov av intagning göras säkrare vilket medför att klinikresurserna kan utnyttjas mer rationellt. Röntgenbestrålningen kan, framför allt med den senaste typen av datortomografiutrustning, reduceras avsevärt jämfört med alternativa metoder. I vissa fall kan reduktionen vara . Avsikten med kostnadskalkylen är att översiktligt redovisa det ekonomiska utfallet för investering i en datortomografiutrustning för rutinbruk på neuroradiologiska avdelningen. Kalkylen bygger på de erfarenheter som erhållits från den utrustning som finns på avdelningen och som är bekostad av forskningsmedel. Grunddata härtill stor del hämtats från en uppsats av R och H-0 Bång1) som jämför kostnader för undersökningar med neuro-encephalografi, cerebral angiografi och datortomografi och som baseras på kostnader från datortomografiutrustningen på KS applicerade på de förutsättningar som gäller för akademiska sjukhuset i . Kostnadsjämförelsen görs mellan befintlig utrustning för encephalografi och angiografi, alt. 1, och befintlig utrustning kompletterad med datortomografiutrustning, alt. 2. Undersökningsvolymen antas vara lika förde båda alternativen. Antal undersökningar/år Innan den befintliga datortomografiundersökningen togs i drift var antalet encephalografi- och angiografiundersökningar på KS:s neuroradiologiska avdelning ca 400 resp. 2 000 men erfarenheterna tyder på att en minskning till 100 resp. 700 undersökningar/år är möjlig vid tillgång till datortomografi. En övergång från alt 1 till alt 2 innebär således att antalet encephalografiundersökningar kan minskas från ca 400 till ca 100/år och att antalet angiografiundersökningar kan minskas från ca 2 000 till ca 700/år. Detta innebär att vid oförändrad undersökningsfrekvens ca 300 resp. ca 1 300 undersökningar överföres till datortomografiutrustningen. och har beräknat antalet vårddagar för encephalografi- och angiografiundersökningar till 5 resp. 3 för varje undersökningstillfälle. Datortomografiundersökningarna har inte beräknats kräva . Erfarenheterna vid KS har visat att antalet vårddagar kan reduceras till 2-3 resp. 1-2 under idealiska förhållanden. För att motsvara mer realistiska förhållanden har dock kalkylen baserats på 5 resp. . Av samma skäl har datortomografiutrustningen "belastats med per undersökning. Personalkostnaderna har baserats på och Bångs utredning men har räknats upp för att motsvara lönenivå. 1 R och H-0 , Pneumo-encaphalografi, cerebral angiografi och datortomografi - en kostnadsjämförelse, . för encephalografiundersökningarna har reducerats . beroende på kortare undersökningstid vid KS än vid akademiska sjukhuset. För encephalografi- och angiografiundersökningarna har forutsatts en narkosfrekvens av 30 resp. . Även materialkostnaderna bygger på och Bångs beräkningar. En höjning har dock gjorts för att kostnaderna skall motsvara prisnivå. Vårddagskostnader Kalkylen baseras på vårddagkostnaden . Den årliga kapitalkostnaden i form av annuiteter har beräknats med avskrivningstider enligt och och med kalkylräntefoten . Underhållskostnaderna för encephalografi- och angiografi ut rustningarna bygger på och Bångs beräkningar med justering kostnadsläge. Underhållskostnaderna för datortomografiutrustningen baseras på ett underhållskontrakt för den befintliga utrustningen som innebär en kostnad av /mån. Av kalkylen framgår att de årliga kostnaderna för alt 2, befintlig utrustning kompletterad med datortomografiutrustning, blir lägre än kostnaderna för den befintliga utrustningen under förutsättningen oförändrad undersökningsvolym (2 400). En ökning av antalet datortomografiundersökningar innebär en högre årskostnad men lägre kostnad per undersökning. Denna kalkyl av översiktlig karaktär innebär, bl. a. beroende på osäkerheten i vissa kostnadskomponenter t. ex. vårddagkostnaden, en viss osäkerhet, särskilt vad gäller de olika alternativens absoluta årskostnader. Resultatet bör därför i första hand ses som en illustration till de olika alternativens relativa kostnadsnivå. Alt I befintlig utrustning för encephalografi och angiografi Alt II befintlig utrustning enl. ovan kompletterad med utrustning för da (5 x 400) (3 x 2 000) (5 x 100) (3 x 700) (0,5 x 1 600) Personal kostn /undersök Underh ållskostn/år Alt I kostn/år (400 x 600) (2 000 x 370) (400 x 195) (2 000 x 353) (2 000 x 620) (6 000 x 620) Summa alt I/år Alt II kostn/år (100 x 600) (700 x 370) (1 600 x 46) (100 x 195) (700 x 353) (1 600 x 25) (500 x 620) (2 100 x 620) (800 x 620) Summa alt II/år GOTAB 53036 Sloxkholm 1976