ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G002607 · 1977-01-24 00:00:00 — Motion 1976/77: 607 om avdrag vid inkomstbeskattningen för underhållsbidrag åt barn Det vid inkomstbeskattning avdragsgilla beloppet för underhållsbidrag åt barn är f. n. per barn och år. Avdraget infördes och var då I . höjdes det till . I samband med skattereform höjdes beloppsgränsen till . per barn, och åldersgränsen fastställdes tili . riksdag fastställde det nuvarande beloppet, . Underhållsbidragen utdöms ej lika till sin storlek av skilda domstolar, och det är uppenbart att förändringen av det avdragsgilla beloppet ej följer med den mer kontinuerliga uppräkning av underhållsbidraget som görs av våra myndigheter i takt med kostnadsutvecklingen. Situationen blir ofta svår för den underhållsskyldige, som ej orkar med den ekonomiska påfrestningen. Ej sällan får detta social missanpassning som följd. utbetalas ca 600 milj. kr. för ca 200 000 barn i bidragsförskott. Kanske kunde en del av dessa samhällets kostnader sparas, om avdragsreglerna vore humanare. har i betänkanden såväl 1975 som 1976 avslagit yrkanden om höjning av det avdragsgilla beloppet med hänvisning dels till att avdraget uppräknats, dels till att frågan om avdragets utformning ingår skatteutrednings uppdrag. framhåller utskottet att det icke har något att erinra mot att beloppsgränsen tid efter annan omprövas med hänsyn till penningvärdets förändringar. Föregående års riksdag beslutade att existensminimibeloppet i fortsättningen skall fastställas till viss procent av gällande basbelopp och på så sätt automatiskt anpassas till ett förändrat penningvärde. Existensminimibeloppet för barn fastställdes till av gällande basbelopp. För att få en rimlig anpassning av det avdragsgilla beloppet för underhållsbidrag åt barn till kostnadsutvecklingen talar starka skäl för att detta, på samma sätt som gäller existensminimibeloppet, fastställs till förslagsvis av gällande basbelopp. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att skatteutredning får utreda förslaget om en kontinuerlig anpassning av maximigränsen för avdrag vid inkomstbeskattningen för underhållsbidrag åt barn till levnadskostnadsutvecklingen. /ENKEL (fp) ()
mot · G002608 · 1977-01-24 00:00:00 — Motion 1976/77: 608 om information rörande användningen av skattemedel I den politiska debatten intar frågan om skatternas storlek en central ställning. Det gäller inte bara frågan om skatten som sådan och hur den skall kunna tas ut på ett rättvist sätt, utan också hur skatterna sedan används. Såväl staten som kommunerna och landstingen brottas med stora ekonomiska'problem. En rad statliga skattesänkningar har ägt rum under 1970talet, som statens bidrag till den kommunala verksamheten ökat starkt. De kommunala skatterna har däremot höjts. Den politiska debatten tjänar bl. a. till att upplysa medborgarna om hur skattemedlen används. har den politiska debatten dock helt och hållet rört sig om de totala satsningarna - kanske illustrerade med några räkneexempel som visar hur olika typfamiljer belastas av skatterna och hur de för dessa får en samhällsservice av betydande omfattning. För många är denna politiska information svårgenomtränglig. Lätt kommer reaktionära krafter att kunna insinuera att samhället slösar med skattemedel. Oproportionerlig uppmärksamhet ägnas åt det som satsas för att hjälpa Svaga befolkningsgrupper och utslagna. Knappast någon uppmärksamhet ägnas åt de faktiska kostnaderna inom områden som verkligen har stor betydelse för den enskilde skattebetalaren och som skulle kunna komma att få än mycket större betydelse, såsom kostnaderna för komplicerade nya vapensystem till försvaret. Den politiska debatten i landet skulle onekligen saneras om varje skattebetalare fick klart för sig hur olika samhällsengagemang belastade just hans eller hennes skattsedel. Med dagens tekniska hjälpmedel bör detta vara möjligt. När debetsedlarna för den slutligt påförda skatten distribueras borde det gå att ge en rimligt omfattande och ekonomiskt relevant information till varje skattebetalare om hur just hans/hennes pengar använts både av staten, kommunerna och landstingen. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär 1. att regeringen på lämpligt sätt utreder möjligheterna att i samband med att debetsedlarna för den slutligt påförda skatten distribueras, en information ges till varje skattebetalare om hur dessa medel kommit till användning, 2. att förslag om lämpliga åtgärder framläggs för . () ()
mot · G002609 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 609 av om differentierad hundskatt Att ha hund i tätort framhålls ibland som ett problem och även om detta problem inte skall överdrivas är det givet att hundhållningen nödvändiggör vissa kommunala insatser. Det gäller renhållning på gator och i parker, behovet av att anordna hundrastgårdar etc. Helt annorlunda är det ute på ren landsbygd. Där tvingar hundhållningen inte fram några kommunala insatser, och där kan hunden vara ett ännu mer behövligt sällskap. Detta läge talar för att hundskatten skulle behöva differentieras, så att man skulle kunna ta ut en skatt i tätort och en annan på landsbygd. En sådan differentiering får emellertid inte en kommun göra. Det innebär att hundskatten bara kan skifta mellan kommuner, inte inom en kommun. Den senaste kommunsammanläggningen har kraftigt ökat behovet av att kunna differentiera hundskatten inom en kommun. är det regel att en kommun består av en eller flera tätorter och mycken landsbygd. Det är inte som tidigare, då det fanns dels landsbygdskommuner, dels stadskommuner. För att ta ett exempel från min hemkommun torde man väl kunna försvara en hundskatt i Lunds stad på . Det är däremot betydligt svårare att ge rationella argument för att en hundägare som bor längre österut, i glesbygden kring som också hör till , skall betala så hög hundskatt. Och det är inte oviktigt att man har rationella argument för högre resp. lägre skatter. Mot bakgrund av ovanstående hemställer jag att måtte besluta om en sådan ändring av gällande lagstiftning att kommuner ges rätt att differentiera hundskattens storlek och sålunda ta ut en högre skatt i stad än på landsbygd.
mot · G002610 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 610 av herrar och om skattesystemets fördelningspolitiska effekter Diskussionen om skattesystemets effekter på inkomst- och förmögenhetsfördelningen har i huvudsak kretsat kring tre frågeställningar: O olika skatteformers incidens, dvs. frågan om hur en skatt genom skilda övervältringseffekter slutligt belastar olika ekonomiska subjekt O graden av progressivitet i de olika skatteskalorna O fördelningen av de avdrag från beskattning som skattebetalarna i olika sammanhang ges rätt till En annan fråga med betydelse för skattesystemets inkomst- och förmögenhetsfördelande verkningar har belysts mindre. Det gäller valet av de inkomst- och förmögenhetsbegrepp som ligger till grund för beskattningen. Vissa former av inkomster och kapital beskattas lindrigare än andra eller räknas inte alls in i det skattepliktiga underlaget. Om sådana inkomster, t. ex. vissa naturainkomster, olika typer av traktamenten, tjänsteförmåner av skilda slag samt kapitalplaceringar, såsom exempelvis konst, smycken och fritidsbåtar, har en ojämn fördelning mellan olika inkomst- och förmögenhetsklasser, uppståren oavsiktlig förskjutning av skattebördan mellan skilda samhällsgrupper. Skattesystemet kan dessutom få en snedvridande effekt i så måtto som de individer som har möjlighet att erhålla icke beskattningsbara inkomster och förmögenheter i oproportionerlig grad söker öka dessa på det skattepliktiga underlagets bekostnad. F. n. pågår ett omfattande utredningsarbete med en reformering av olika delar av det svenska skattesystemet. Det är därvid väsentligt att man får en god kunskapsgrund om skattebördans verkliga fördelning mellan olika inkomst-och förmögenhetsgrupperföratt skattepolitiken effektivt skall kunna bidra till en jämnare inkomst- och förmögenhetsfördelning. Mot bakgrund av vad ovan anförts får vi hemställa att hos regeringen begär utredning med uppgift 1. att analysera skattesystemets fördelningspolitiska effekter med hänsyn till de inkomst- och förmögenhetsbegrepp som används som underlag för beskattning 2. att lägga fram förslag om sådana förändringar av inkomst- och förmögenhetsbegreppen vid beskattning som kan leda till en jämnare inkomst- och förmögenhetsfördelning i enlighet med de riktlinjer som angivits i motionen.
mot · G002611 · 1977-01-21 00:00:00 — Motion 1976/77: 611 av m. fl. om energibeskattningen av eluppvärmda byggnader Avlösningen av den tidigare procent-elskatten med en effektavgift har medfört vissa snedvridande verkningar mellan olika energiformer, för eluppvärmda hus och lägenheter, vilket kan exemplifieras av följande beskrivning av förhållandena i : För eluppvärmda hus gäller två typer av eltaxor - dagtaxa och naltaxa. tar man ut den gällande effektavgiften på /kWh. Nattaxan höjdes från till /kWh. Höjningen visade sig vara för hög. Genom att sätta effektavgiften så hög blev alternativet med egen oljeeldning ekonomiskt fördelaktigt. Många började diskutera möjligheten att installera oljepanna. Effektavgiften kan hållas låg i förhållande till dagavgiften därför att man har överskott på elkraft . Produktionskostnaderna för el är ca /kWh. används enbart vattenkraft för elproduktion medan oljebaserad elproduktion måste sättas in . Elvärmda småhus kan i mycket stor utsträckning värmas upp och håller sedan i stort sett värmen med enbart små tillskott. I sänktes därför åter effektavgiften till /kWh. Den nuvarande elskatten () togs ut på denna effektavgift, vilket var lika med . Elskatten innebär /kWh. Kostnaden efter sänkningen blev tillsammans /kWh. Med denna kostnad blir en egen oljepanna fortfarande ett ekonomiskt fördelaktigt alternativ för konsumenten. Slutsatsen blir att man inte kan sälja överskottsproduktionen , allt medan nya oljepannor installeras och elenergin från vattenfallen inte kommer till användning. Elskatten innebär en sparstimulans då oljebaserad elkraft måste användas. Men i fråga om nattaxan får elskatten sådana verkningar att eldningsolja onödigtvis kommer att användas. Elskatten för nattaxan är sålunda en styrtaxa mot användande av en felaktig energiform i stället för att vara en beskattning som leder till ökat sparande. Det är mot denna bakgrund motiverat att regeringen låter utreda möjligheterna att slopa elskatten för nattaxan för hushåll som är eluppvärmda. Med hänvisning till vad som anförts får vi hemställa att hos regeringen begär utredning med uppgift att analysera följderna av att slopa elskatten för nattaxan för hushåll som är eluppvärmda.
mot · G002614 · 1977-01-25 00:00:00 — 1976/77 614-622 av m. fl. om inrättande av produktutvecklingsfonder i företagen De mindre och medelstora företagen spelaren viktig roll i dagens samhälle. De bidrar bl. a. till att sprida sysselsättning och upprätthålla en effektiv konkurrens. rymmer de en flödande källa av idéer, uppfinningsoch anpassningsförmåga. Men forskning och produktutveckling kostar både tid och pengar. Ett av problemen i ovannämnda typer av företag är att det ofta är ett mycket litet antal människor som sköter all planering och utveckling. I för företaget goda konjunkturer hinner dessa inte ägna sig åt att ta fram nya produkter, och under sämre tider, när utvecklingsarbetet är som viktigast, måste företaget i stället dra ner sina omkostnader. De möjligheter som finns till avdrag för forskning och utveckling kan bara få av de små företagen utnyttja. Ett av villkoren för de s. k. FoU-avdragen (Forskning och Utveckling) är nämligen att företaget skall ha personal som ägnar minst halva sin arbetstid åt utvecklingsarbete, något som sällan är fallet i mindre företag. Så är kanske fallet bara vart tredje eller fjärde år i småföretag i samband med att man gör en stor FoUsatsning. Därför bör företagen ges möjligheter att avsätta medel till särskilda produktutvecklingsfonder under goda år för att kunna använda dessa för produktutveckling under för företaget sämre konjunkturer. Avsättningar till produktutvecklingsfonder skulle kunna ske i form av en bokslutsdisposition. Medlen skulle, för att få effekt, stå till företagens förfogande och inte som sker med investeringsfondspengarna sättas in på . Produktutvecklingsfonden skulle med andra ord utjämna konjunkturerna inom företaget. Dock skall fonderna utnyttjas för produktutveckling. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till inrättandet av produktutvecklingsfonder i företagen. . () i 1 1976/77.3 sami.
mot · G002615 · 1977-01-25 00:00:00 — av m. fl. om lättnader i förmögenhetsbeskattningen av familjeföretag Det finns över 300 000 familjeföretagare i . Av dessa finns 125 000 inom jordbruket, 26 000 inom industrin, 37 000 i byggbranschen, 57 000 inom handeln och 80 000 inom andra näringar. Jordbruk, handel och service domineras av familjeföretag. Men även inom industrin spelar familjeföretagen stor roll. De svarar för omkring en tredjedel av den totala industrisysselsättningen i landet. Regionalt är deras betydelse än större. I de flesta län arbetar mellan en tredjedel och hälften av de industrisysselsatta i familjeföretag. Av totalt 4 miljoner förvärvsarbetande arbetar över 1 miljon i familjeföretag. Men familjeföretagen brottas med många problem. Av de medelstora familjeföretagen inom industrin försvinner närmare ett av tio . Bland de mindre företagen med 20-100 anställda haren femtedel fallit bort genom konkurser eller försäljningar . som allt fler familjeföretag försvinner startas det få nya. Enligt statens industriverks undersökningar har också nyetableringarna inom tillverkningsindustrin minskat . Orsakerna till denna utveckling är flera. Men till de större måste räknas de höga arvs- och förmögenhetsskatterna. Familjeföretagens ägare har ofta en skattesituation som kräver högre lönsamhet än större företag. Enbart för att klara en förmögenhetsskatt på fordras en avkastning på på kapitalet före skatt. Ett annat exempel: om ett företag är värderat till 2 milj. kr. är ägaren tvingad till ett extra löneuttag på . bara för att få pengar över till förmögenhetsskatten. På detta lönebelopp får företaget betala . Om denna utveckling fortsätter blir resultatet ökad ägarkoncentration, minskad spridning av sysselsättningen samt minskad konkurrens. När det gäller generationsskiftesproblematiken presenterade företagsskatteberedningen förslag till lindrad arvsskatt för familjeföretagare vid generationsväxling. Förslagen är på många punkter positiva. Men utvecklingen, framför allt för de medelstora och större familjeföretagen, är sådan att även förmögenhetsbeskattningen av familjeföretagare måste ses över omgående. Annars riskerar de lättnader som föreslagits av företagsskatteberedningen angående arvsbeskattningen att endast få en begränsad effekt. Därför börén särskild arbetsgrupp inom 1972 års skatteutredning tillsättas för att snabbutreda frågan om lättnader i förmögenhetsbeskattningen av familjeföretagare. Arbetsgruppen bör vara klar med sitt förslag i så god tid att de nya reglerna kan tillämpas från och med årsskiftet 1977/78. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om en snabbutredning med uppgift att lägga fram förslag om lättnader i förmögenhetsbeskattningen av familjeföretagare. () i Stenkyrka . () i () i Ulfsbyn 1 * 19766/ 77.
mot · G002616 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77:616 av om en ändrad fastighetsbeskattning står inför en omläggning av bostadspolitiken med sikte på minskad energikonsumtion. Denna nya politik försvåras av att fastighetsskatten stiger i och med att fastighetsägarna åtgärdar sina hus. Fastighetsvärdet ökar som följd av att kapital tillförs fastigheten. Men detta kapital utgör endast undantagsvis en ökad förmögenhet, vanligen utgör kapitalet lånade medel som leder till ökade ränteutgifter. Eftersom marknadsmättnad nu uppnåtts med fastigheter räknar man med att värdeminskningen i fastighetsbeståndet kommer att öka och på så sätt överskrida penningvärdets fall. Fastigheter är en konsumtionsvara, varför en fastighetsskatt verkar extra bestraffande på den som väljer att investera i enlighet med samhällets önskemål. Genom nuvarande fastighetsbeskattning beläggs nya och nyupprustade hus med en merkostnad genom att energisparande investeringar beskattas i stället för belönas. Detta får som konsekvens att gamla energislukande hus blir lönsamma genom uraktlåtenhet att följa den nya bostadspolitiska inriktningen - att minska energikonsumtionen. Att inte åtgärda husen leder till låg skatt och kostnad. Det skall uppmärksammas att energikostnaderna är låga i jämförelse med investeringar och räntor. Fastighetsbeskattningen är dessutom svåradministrerad. Mot denna bakgrund bör nuvarande fastighetsskatt helt slopas och ersättas med energiskatt. Hus som är undermåligt isolerade drabbas därvid av hög energikonsumtion och hög skatt under det att hus som isolerats väl och erhållit socialt önskvärd standard drabbas av höga räntekostnader men har låg energikonsumtion och följaktligen låg skatt. Energibeskattningen blir således neutral i förhållande till byggnaders konstruktion och gynnar därför ingen byggmetod framför annan än i avseende på energikonsumtionen. Denna åtgärd minskar alltså samhällets behov av att gå in med tvångsstyrande åtgärder för att uppnå energisparande samt gör byråkratisk hantering med detaljreglering som t. ex. värmetaxering onödig. En omläggning av beskattningen utgör således en belöning till dem som spar energi som en eftersträvansvärd utjämning av hyreskostnaderna uppstår inom bostadsbeståndet. Detta minskar automatiskt behovet av selektiva bostadssubventioner till hus med höga produktionskostnader. Med hänvisning till det ovan anförda hemställes att hos regeringen anhåller om utarbetande av riktlinjer för omläggning av fastighetsbeskattningen till energiskatt i enlighet med motionens förslag.
mot · G002617 · 1977-01-25 00:00:00 — av och i om uppfinnares rätt till avdrag vid inkomstbeskattningen Skattemyndigheter som följt såväl lag som praxis har utövat jterror bland uppfinnare vars främsta mål varit att förverkliga sina idéer till eget och samhällets bästa. En vanlig inkomsttagare som har utgift för inkomstens förvärvande äger rätt att göra avdrag mot inkomsten. En uppfinnare som lägger ned kostnader på utveckling av uppfinning äger inte rätt att göra avdrag mot inkomsten om dessa icke gjorts under det aktuella inkomståret. Motsatsen har påståtts, men detta härrör ur feltolkning av rättsfall, 1949 not 833, som felaktigt ansetts ha prejudicerande betydelse. I detta fall hade en uppfinnare som erhållit ersättning för en uppfinning till taxeringsnämnden meddelat att han haft utgifter överstigande dessa inkomster. Dessa utgifter härrörde sig till . Motiveringen godtogs av taxeringsnämnden och taxeringen vann laga kraft. Men taxeringsintendenten begärde eftertaxering när han uppdagade att uppfinnarens inkomst inte blev beskattad. Eftersom uppfinnaren inte misslett eller lurat taxeringsnämnden ansåg regeringsrätten följdriktigt att den ursprungliga taxeringen inte kunde upphävas och ogillade därför tidigare instansers eftertaxeringsbeslut. Detta rättsfall utvisar följaktligen inte hur uppfinnaren rätteligen skall taxeras, vilket bl. a. professor hävdat. De doktrinförsök som senare gjorts och som gör gällande att den s. k. kontantprincipen skulle vara genombruten saknar således allt lagligt stöd. Uppfinnarna kan därför aldrig få göra avdrag nedlagda kostnader på uppfinningen, vilket är en av orsakerna till att uppfinnare tvingas emigrera för att inte bli berövade inkomst och möjlighet att bedriva fortsatt uppfinnarverksamhet. Uppfinnarnas skattesituation måste därför uppmärksammas och få en godtagbar lösning, innan vi kan räkna med att den s. k. teknikfaktorn kommer att bidraga till att den svenska industrins hjul åter kommer igång. Man bör därför acceptera att uppfinnaren får dra av sina kostnader. Med stöd av det anförda hemställes att hos regeringen begär utredning av frågan om uppfinnares rätt till avdrag för tidigare kostnader i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()
mot · G002618 · 1977-01-25 00:00:00 — av m. fl. om höjt försäkringsavdrag vid inkomsttaxeringen Under en följd av år har motioner väckts av borgerliga ledamöter i om höjning av avdraget för försäkringsavgifter och . Enligt 46 § 2 mom. kommunalskattelagen (1928:370, ändrad) får skattskyldig åtnjuta avdrag för avgifter och för kapitalförsäkring, arbetslöshetsförsäkring samt vissa sjuk- och olycksfallsförsäkringar som ägs av honom själv, hans make eller omyndiga barn. Avdrag får göras med högst . för ogift skattskyldig eller med högst . för gift skattskyldig som levt tillsammans med andra maken. Avdraget avser då makarna gemensamt. Avdrag med högst . får också göras av ogift skattskyldig som haft hemmavarande barn . Beloppen 250 resp. . för detta avdrag fastställdes genom en ändring (SFS 1963:50) av det aktuella lagrummet efter förslag härom i propositionen 1963:24. Genom lagändringen delades det tidigare s. k. försäkringsavdraget upp på två skilda avdrag, nämligen på dels det här aktuella om 250 resp. , dels ett särskilt schablonavdrag avseende den obligatoriska sjukförsäkringsavgiften med . för ensamstående resp. . De nya reglerna tillämpades första gången vid taxering. har ingen höjning av avdragets storlek skett - trots att en avsevärd penningvärdeförsämring ägt rum som gått. Ser man till basbeloppets höjning kan det konstateras att detta uppgick till . och till , en ökning således . Vi vill med denna motion uppmärksamma behovet av en höjning av det s. k. försäkringsavdraget. Penningvärdets fall och därav höjda försäkringsavgifter och utgör ett skäl i sig. Härtill kommer det aktuella och angelägna samhällsbehovet av ett ökat försäkringssparande, vilket skulle kunna stimuleras genom bättre a vdragsmöj I igheter. Enskilda försäkringar torde dessutom utgöra ett värdefullt komplement till socialförsäkringssystemet. Många människor vill uppnå en bättre ekonomisk trygghet än vad allmänna försäkringar ger. Därtill kommer det förhållandet att arbetslöshetsersättning numera beskattas, varför det borde vara självklart att premierna till arbetslöshetsför säkring blir helt avdragsgilla. Men f. n. skall även dessa rymmas inom försäkringsavdraget på 250 resp. . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställes att hos regeringen begär utredning om behovet av en höjning av försäkringsavdraget vid inkomsttaxering. () ()