mot · G0021176 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77:1176 av och om åtgärder för att minska behovet av sjukvård Vi lever i ett samhälle där sjukvårdsbehov och sjukvårdskostnader ständigt stiger. Detta innebär personliga lidanden och en stor samhällsekonomisk belastning. Vi kan inte möta detta ständigt stigande sjukvårdsbehov enbart genom fler läkare och ökat antal vårdplatser. Det är absolut nödvändigt att analysera grundorsakerna till att så många människor är i behov av psykisk och somatisk vård och att därefter försöka komma till rätta med dessa orsaker. Det är samhällets skyldighet att i samhällsplaneringen, genom en aktiv utbildnings-, miljö- och fritidspolitik samt genom andra förebyggande åtgärder, tillse att orsaker till sjukdom och sociala problem i största möjliga utsträckning elimineras. Detta förutsätter en helhetssyn på individ och samhälle som sätter människans behov och förutsättningar i centrum. Ett reducerat sjukvårdsbehov kan inte uppnås om inte samhällsbyggandet i övrigt har samma mål. Samhällsplaneringen måste därför målmedvetet inriktas på att förbättra människornas fysiska och psykiska hälsa och därigenom förebygga sjukdomar. Man har en god statistik över de vanligaste sjukdomsorsakerna. Enligt vår mening är det av vikt att forskningen ges resurser att ytterligare utreda orsaker, behandling och förebyggande åtgärder beträffande dessa. Inom många landsting räknar man med en ökning av den psykiatriska vården. Detta är naturligtvis värdefullt och nödvändigt, men vår ambition måste dock vara att skapa ett samhälle där psykisk ohälsa och självmordsförsök inte är så vanliga som . En orsak till ökningen av de psykiska sjukdomarna är enligt vår mening den starka urbanisering vårt land genomgått . Detta har ofta skapat känslor av främlingskap och rotlöshet. En annan orsak är att många människor upplever att för dem viktiga beslut fattas så långt bort att den enskilde inte har möjlighet att påverka dem. Den decentralisering av bebyggelse, näringsliv och beslutsfunktioner som regeringsdeklarationen talar om är enligt vår mening av yttersta vikt när det gäller att råda bot på en del av grundorsakerna till de psykiska sjukdomarna. Psykoterapiutbildningen ligger nu i stöpsleven. En ökad utbildning och forskning i de psykiska sjukdomarnas orsak och verkan anser vi helt nödvändig. Mot bakgrund av den inställning som alltmer präglar hälso- och sjukvårdsdebatten med den allt starkare betoningen av insatser av hälsovård, anser vi det värdefullt om de hälsocentra och rekreationsanläggningar som finns erhåller samhällets stöd att bevaras och utvecklas. på den efterfrågan platserna på dessa anläggningar röner, vore det enligt vår mening en riktig satsning från samhällets sida om flera sådana centra skapades. I det sammanhanget vill vi erinra om den debatt som pågår om naturläkemedel. Vi efterlyser en betydligt tolerantare inställning från ansvariga myndigheter till de naturläkemedel som prövats och bevisligen befunnits kunna ge hjälp utan biverkningar. Det är av stor vikt att kommunerna i sitt arbete med den fysiska riksplaneringen tar hänsyn till de krav en aktiv friskvårdspolitik ställer. Kvarterslokaler och grönområden för aktiv fritid bör vara lika självklara som t. ex. gator, parkeringsplatser och butiker. Då bevisligen närhet till natur och mark medför större motiv för motion är det av vikt att lämpliga, näraliggande områden avsätts till friluftsområden med t. ex. motionsanläggningar och elljusspår. Det får inte vara förenat med betydande besvär för den enskilde att skaffa sig daglig motion eller utöva någon form av idrott. Av grundläggande betydelse för en ökad idrottslig aktivitet bland de breda folklagren är olika idrottsanläggningars och lokalers tillgänglighet för den enskilde. Man bör därför satsa på mindre anläggningar med generösa öppethållandetider. En del av våra idrottsanläggningar står tomma en stor del av dagen. Kanske skulle ett annat sätt att organisera aktiviteterna innebära att man med måttliga utgifter aktualiserade potentiella resurser och mobiliserade fler kategorier av människor. Av värde vore att läkare kunde stå till tjänst vid dessa motionscentraler för att ge råd och vid behov kunna kontrollera förutsättningarna för olika slag av motion. Vi anser att det statliga stödet till motionsanläggningar av den typ vi ovan skisserat bör ökas. En stor del av de akuta sjukvårdsresurserna och även rehabiliteringsinsatserna åtgår för personer som skadats i trafiken. Samhällets kostnader för vägtrafikolyckor har beräknats till , varav mer än hälften i sjukvårdskostnader. Till detta kommer allt mänskligt lidande som följer i trafikolyckornas spår. Även av dessa skäl är det nödvändigt att satsa på en förbättring av vägnätet och på en utbyggd kollektivtrafik. I vårt land har rökningen ökat mycket kraftigt . Undersökningar i landet visar att av männen och av kvinnorna i åldrarna är cigarrettrökare. Tobaksrökning orsakar ca 4 000 dödsfall, de flesta i kranskärlsjukdomar, lugncancer och kronisk bronkit. Rökning och hjärtinfarkt har starkt statistiskt samband. Enligt en svensk undersökning 1970 skulle antalet besök i öppen vård vara 120 000 lägre om rökarna uppvisade samma sjuklighet som icke rökare. Antalet vårddagar skulle vara 180 000 lägre och antalet sjukfrånvaroår 16 400 lägre. Dessa siffror visar hur viktigt det är att vårt land görs röknegativt. lade 1973 fram ett åtgärdsprogram avseende . Vi anser det synnerligen viktigt att en del av de förslag utredningen lade fram kommer till utförande. Sambandet mellan kost, fysisk aktivitet och hälsa har blivit alltmer upp Våra kostvanor har dock fortfarande inte i tillräcklig grad anpassats till det faktum att vi rör oss mindre i det dagliga livet. Konsumtionen av sötsaker, konditorivaror och alkohol är skrämmande hög i . För att ytterligare öka kunskapen om betydelsen av en rätt sammansatt kost är det av vikt att så många ungdomar som möjligt ges tillfälle att skaffa sig en grundläggande hushållsutbildning. Samhället bör därför kunna erbjuda såväl längre som kortare hushållskurser. Även studieförbunden har här en viktig uppgift att fylla. Det är inte minst viktigt att man hos den yngre generationen skapar intresse för friskvård och ger den förutsättningar för ett aktivt motionsutövande. De unga måste motiveras för friskvård, det är därför angeläget att de i skolan får regelbunden motion i första hand under gymnastiklektionerna. Värdet av dessa lektioner skulle väsentligt förbättras vid en förlängning av gymnastiklektionerna . Eleverna skulle då slippa att jäkta med omklädnad och få bättre tid till bad och dusch efter gymnastikpasset. Det är ofta i lågstadiet barnen är bäst motiverade för ämnet gymnastik. Vi anser det därför fel att barnen inte då undervisas av utbildade gymnastiklärare och vi menar att möjligheten att genomföra detta bör utredas. Byggandet av gymnastiklokaler får heller inte eftersättas. Skolan bör också samarbeta med organisationer utanför skolan som kan engageras i arbetet och ge service i idrotts- och friluftsfrågor. Gymanstikundervisningen på gymnasieskolan, inte minst dess praktiska linjer, är också av betydelse. Kunskaper om lyftteknik, rätta arbetsställningar och ryggstärkande gymnastik kan spara många besvär senare i livet. När det gäller universiteten finns rekommendationer från UKÄ att arbetsvetenskap, ett vidare begrepp än ergonomi, skall föras in som moment i också andra utbildningar än tekniska, t. ex. samhällsvetenskapliga och medicinska. Vi anser att denna tankegång är riktig. När det gäller utbildning av läkare, sjuksköterskor och annan vårdpersonal i friskvård föreligger det brister som bör rättas till. Vi har här velat visa på några områden där vi menar att friskvårdande åtgärder bör kunna sättas in. Studerar man olika myndigheters hälsovårdande verksamhet ger det en brokig bild av fördelningen av uppgifter, ansvar och kompetens i samhället. För den enskilde individen torde det innebära stora svårigheter att någorlunda klart veta vilken myndighet som svarar för vad, vilka regler och råd som gäller för olika hälsovårdsområden etc. Risk kan sannolikt också finnas att vissa områden bevakas/behandlas av mer än en myndighet som andra områden inom hälsovården inte alls uppmärksammas. Vidare kan ett organ ha lagstadgad skyldighet att svara för en hälsovårdsuppgift medan t. ex. de personella resurserna härför återfinns hos ett annat organ. Detta aktualiserar behovet av en mer övergripande översyn för bättre samordning och planering av samhällets totala hälsovård i syfte att ge befolkningen i vårt land möjlighet att uppnå och behålla bästa möjliga tillstånd av hälsa/livskvalitet. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos regeringen begär att ges i uppdrag att analysera de bakomliggande orsakssammanhangen kring det ökande vårdbehovet i enlighet med vad som i motionen anförts beträffande samhällsstruktur och friskvårdsbehov samt ge förslag till åtgärder inom utbildningen och samhällsplaneringen på alla nivåer. () ()