ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G0021001 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 1001 om proportionella val till statliga nämnder m. m. Frågan om i vilken utsträckning rätt till proportionellt val skall gälla vid val som förrättas av kommunfullmäktige och landsting har diskuterats i olika sammanhang. har motionsledes krävts utvidgning av denna rätt, och vissa ändringar har beslutats. Efter tidigare motionskrav i beslöt exempelvis på regeringens förslag att införa rätt till proportionellt val av nämndemän. I propositionen 1975/76:187 demokrati, ny kommunallag m. m. och 1976/77:1 Minskad statlig detaljreglering av kommunerna m. m., vilka ännu inte slutbehandlats av , föreslås en avsevärd utvidgning av rätten till proportionellt val att gälla samtliga egentliga kommunala nämnder, inberäknat de specialreglerade, samt styrelser för kommunala bolag och stiftelser. Taxeringsnämnderna omfattas däremot inte av förslag i de nämnda propositionerna, eftersom de inte i egentlig mening är kommunala nämnder (prop. 1976/77:1, s. 67). Men även för dessa kommer en ändring att föreslås. I svar på fråga av mig meddelade nämligen chefen för budgetdepartementet att regeringen har för avsikt att under innevarande lägga fram förslag om motsvarande ändring beträffande val av taxeringsnämnd. Det är från allmän demokratisk synpunkt synnerligen betydelsefullt att rätten till proportionell fördelning av kommunala uppdrag nu blir mer omfattande. Minoritetens rätt till representation skall inte vara beroende av majoritetens inställning i olika kommuner och landsting till fördelningen av uppdragen. Proportionaliteten ger en allsidigare sammansättning av organen. Representanter för fler partier får insyn, och därmed ökas möjligheterna till information till fler partiers medlemmar och sympatisörer. Även efter ett genomförande av förslagen i nämnda propositioner inom detta område saknas dock rätt till proportionellt val i kommunfullmäktige och landsting av ledamöter i statliga och liknande nämnder och styrelser. På det primärkommunala planet gäller det kanske endast trafiknämnd, men på landstingsplanet bl. a. lantbruksnämnd, skogsvårdsstyrelse, länsvägnämnd och länskolnämnd. Vid landstings val av förtroendemannastyrelse stadgas däremot att proportionellt valsätt skall tillämpas. När betydande enighet råder om utvidgning av rätten till proportionell fördelning av uppdrag i kommunala organ, finns inte anledning att behålla en i varje fall teoretisk möjlighet för en majoritet att ta alla av resp. kommun eller landsting utsedda ledamöter i styrelser och nämnder av statlig karaktär. Samma motiv finns för allsidig representation i dessa organ som i de egentliga kommunala nämnderna. bör ändringar i lagstiftning och instruktioner göras, så att rätten till proportionellt val utvidgas till att även omfatta dessa organ. En annan lösning vore att i kommunallagen införa en bestämmelse om att alla val som förrättas av kommunfullmäktige eller landsting skall kunna ske proportionellt. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos regeringen begär utredning och förslag om rätt till proportionellt val vid kommunfullmäktiges och landstings utseende av ledamöter i statliga och liknande nämnder och styrelser.
mot · G0021002 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 1002 av i och om tillfällig upplåtelse av kyrkorum Genom lagen (1963:501) om upplåtande av kyrkorum i vissa fall har givits bestämmelser om upplåtelse av kyrka för annat ändamål än gudstjänst och därmed jämförlig förrättning. Beslut om sådan upplåtelse fattas av kyrkorådet med delegationsrätt till kyrkoherde eller avdelning inom kyrkorådet i vilken kyrkoherden ingår. Upplåtelsen får inte hindra eller försvåra användningen för kyrkligt ändamål, strida mot kyrkorummets helgd eller kyrkans ordning eller äventyra kyrkorummet och dess inventarier. Upplåtelsebeslut kan överklagas hos dompkapitlet, som är slutinstans. Rörande kyrkas upplåtelse för gudstjänst eller därmed jämförlig förrättning saknas bestämmelser i lag. Av hävd och sedvänja gäller att beslutanderätten i dessa angelägenheter tillkommer kyrkoherden, vilket även fastslogs av regeringsrätten (1937 E: 16). Besvärsinstans är även i dessa fall . För upplåtelse av kyrka för vigsel enligt annan ritual än har biskopsmötet fastställt riktlinjer. Förutsättningen för varje upplåtelse för sådan vigsel är att vigselritualen inte strider mot lära. Vid meningsskiljaktighet om tillämpningen av dessa riktlinjer skall präst kontakta sin biskop. I lagen (1957:585) om jordfästning m. m. stadgas om upplåtelse av kyrkorum för jordfästning. Det anges att även för jordfästning i annan ordning än må kyrkorum upplåtas, om ej särskilda skäl talar däremot. Enligt lagkommentarerna har det antagits att är besvärsoch slutinstans även beträffande kyrkoherdes beslut om upplåtelse av kyrkorum för sådan jordfästning. Sedan kvinnorna 1958 fick rätt att bli prästvigda samt inneha prästerlig tjänst har uppmärksammade fall förekommit där manlig kyrkoherde vägrat upplåta sin kyrka till kvinnlig präst för gudstjänst eller annan kyrklig förrättning. Detta är otillfredsställande mot bakgrund av att kvinnan har lagfäst rätt till likabehandling både som präst och i övrigt. Det finns därför anledning att se över reglerna om tillfällig upplåtelse av kyrkorum för kyrklig förrättning. Beslutanderätten skulle i dessa fall, liksom i vad gäller upplåtelse för annat än kyrkligt ändamål, kunna överföras på kyrkorådet med rätt för rådet att delegera beslutanderätten till kyrkoherden men med skyldighet för denne att, därest han vill vägra upplåtelse för förrättning av annan präst, ta upp ärendet i kyrkorådet. En sådan beslutsordning borde motverka splittring, och skulle en enda person slippa att ensam ta ansvaret för avslag på en framställning som ur församlingens synpunkt lämpligen ej bör bifallas. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av bestämmelserna om tillfällig upplåtelse av kyrkorum för kyrkligt ändamål.
mot · G0021005 · 1977-01-25 00:00:00 — 1976/77 1005-1013 Motion 1976/77: 1005 om en begränsning av antalet kostnadsfria valsedlar För parti som deltar i riksdagsval och som vid senaste riksdagsvalet fått eller vid det förestående valet får mer än 2,5 96 av rösterna i hela landet svarar statsverket för kostnaden för valsedlar till ett antal som motsvarar fern gånger antalet röstberättigade i valkretsen. Samma gäller parti som utan att ha uppnått den angivna röstandelen är eller genom det förestående valet blir representerat i . Vid val av landstingsledamöter och kommunfullmäktige svararäven statsverket för kostnaden för valsedlar till ett antal som motsvarar fern gånger antalet röstberättigade i valet för de partier som är eller genom valet blir representerade i den församling valet gäller. Enligt uppgift i pressen trycktes vid valet inte mindre än 550 miljoner valsedlar, varav statsverket uppenbarligen bekostade den alldeles övervägande delen. Det måste betecknas som slöseri med statsmedel att trycka så många valsedlar att blott ca 3 96 kommer till användning. Enligt min uppfattning borde det räcka att statsverket bekostade valsedlar motsvarande antalet röstberättigade; en tredjedel att sända ut till hushållen, en tredjedel att dela ut vid vallokalerna och en tredjedel i reserv. För parti som ställer upp med mer än en lista i valet borde i gengäld de kostnadsfria valsedlarna gälla antalet röstberättigade för varje lista. Med stöd av det anförda hemställer jag att hos regeringen begär förslag till begränsning av kostnadsfria valsedlar i enlighet med vad som anförts i motionen. 1 1976/77.
mot · G0021006 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77:1006 om viss personalförstärkning vid En betydande del av samhällsutgifterna i vårt land gäller hälso- och sjukvården. Dess andel av BNP har undan för undan ökat, och med den svenska befolkningens ålderssammansättning och mera omfattande anspråk på medicinska åtgärder kommer trycket på allt större ekonomiska engagemang från samhället sannolikt att förstärkas. härmed skärps också kraven på förnuftiga prioriteringar. För att sådana prioriteringar skall kunna göras behöver man tillgång till pålitliga och aktuella statistiska uppgifter om befolkningens hälsotillstånd: om sjuklighet och dödlighet i relation till kön, ålder, vistelseort, tidigare och nuvarande yrkesverksamhet etc. Såväl inom vårt eget land som utomlands har intresset för epidemiologi i ordets vidsträckta bemärkelse, dvs. studiet av sjukdomars och dödsorsakers samband med bl. a. levnadsförhållanden och miljöfaktorer, starkt ökat. Eftersom sjukdomar i hjärtat och blodkärlen svarar för en mycket stor del av sjukligheten och dödligheten i vårt land, särskilt hos medelålders och äldre personer, har en omfattande, praktiskt syftande forskning inriktats på hjärt- och kärlsjukdomarnas epidemiologi i . Denna forskning - som försiggår vid flertalet av de större universitetssjukhusen - har stötts av både enskilda fonder och samhälleliga anslag, men den skulle knappast ha kunnat genomföras om man icke haft stöd från och där speciellt av byrådirektören, medicine hedersdoktorn . Anspråken på en aktuell och vaksam epidemiologisk analys av det svenska sjukdomspanoramats utveckling har sålunda oavbrutet ökat, och inte minst med hänsyn till arbetsmiljö- och omgivningsfaktorer är det nödvändigt att ett grundläggande faktamaterial finns tillgängligt och följs upp. Detta är inte möjligt, om inte får ökade personalresurser för de ifrågavarande uppgifterna. I första hand synes man böra undersöka, om det inte vore möjligt att verkställa därför erforderliga omdispositioner inom den för SCB anvisade budgetramen. En annan möjlighet skulle kunna vara att Arbetarskyddsfonden kunde bidra med anslag för de berörda uppgifterna, vilket i och för sig vore helt rimligt, då en grundläggande sjukdoms- och dödsorsaksstatistik utgör en absolut förutsättning för bedömningen av många speciella frågeställningar inom arbets- och miljömedicinen. 1976/77: 1006 På grundval av det anförda hemställs att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av förstärkning av den vid bedrivna verksamheten inom det epidemiologiska arbetsområdet. G. () () 1* 1976/77.
mot · G0021008 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77:1008 om information till hushållen rörande budgetpropositionen Information är en hörnpelare i ett lands demokratiska uppbyggnad. Alla i boende har rätt att ställa krav på information om statsmakternas beslut. Budgetpropositionen angår varje människa som bor i . Den påverkar den enskilde individens ekonomi och har därför långtgående konsekvenser för oss alla. Den information om budgeten som ges genom massmedia är inte tillräcklig. Vill någon ta del av hela budgeten måste man rekvirera den mot betalning. Detta är otillfredsställande. Mot uppläggningen av budgetpropositionen finns i och för sig ingen kritik att rikta, men vid sidan av den traditionella propositionen bör finnas en lättillgänglig populärt hållen sammanfattning, som bör distribueras till varje hushåll. Den bör vara pedagogiskt upplagd. Den bör på ett enkelt och lättfattligt sätt redogöra för vår budget. Man kan t. ex. utgå från jämförelse med hushållen och deras ekonomiska planering men också sätta in den svenska ekonomin i dess europeiska och internationella sammanhang. Man bör också överväga möjligheterna att 3-4 gånger under budgetåret ge en till alla riktad information om större frågor och beslut som berör den enskilde individen. En viss selektiv information till vissa målgrupper är naturligtvis nödvändig men en allmän information är synnerligen angelägen, inte minst från solidaritetssynpunkt. Det är angeläget att man inte - som skett tidigare - spelar ut olika grupper mot varandra, utan sakligt informerar om våra ekonomiska möjligheter. Det underlättar förståelsen för och insikten om att våra gemensamma resurser skall delas på många och stärker solidariteten mellan olika kategorier i samhället. Informationen är viktig för en väl fungerande demokrati. Den är förutsättningen för samhällsmedlemmarnas insyn och kritik och medverkan. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen begär en information till hushållen enligt motionen.
mot · G0021009 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 1009 av herrar i och om viss kompensation tili turistkommuner De kommuner som har att ta emot ett stort antal turister tvingas att göra större investeringar än vad som motiveras av kommuninvånarnas behov. T. ex. reningsverk, vattenledningsnät, sophantering etc. måste dimensioneras för att klara några veckors toppbelastning , när folkmängden på en turistort flerdubblas. Det säger sig självt att dessa överdimensioneringar av investeringarna blir mycket kostsamma för turistkommunerna. tillgängliga uppgifter tyder på att turistinkomsterna för dessa kommuner inte på något sätt motsvarar de extra utgifter som kommunerna tvingas till på grund av turismen. Inte minst de bohuslänska kustkommunerna med sina dåliga skatteunderlag drabbas hårt av detta förhållande. Det kan heller inte vara riktigt att kommunerna och kommuninvånarna ensamma skall behöva bestrida de extrautgifter som turismen från deras synpunkter medför. Ett system bestående av statsbidrag som täcker dessa extrakostnader framstår som den bästa lösningen. Med stöd av det anförda hemställs att hemställer att regeringen låter utreda hur de kommuner som tvingas till extrainvesteringar på grund av turism och friluftsliv skall kompenseras för detta. () ()
mot · G002101 · 1977-01-13 00:00:00 — av i m. fl. om höjt anslag till i I årets budgetproposition har statsrådet aviserat bidrag till i och i . De bägge ovannämnda institutionerna plus Stiftelsen samt har för nästa budgetår förts upp under ett särskilt anslag, B 34 Bidrag till vissa arkiv. De fyra institutionerna föreslås tillsammans erhålla i anslag . I fråga om i föreslås en höjning av anslaget från nuvarande 80 000 till . - sålunda en fördubbling av nu utgående anslag. i , som för /77 erhåller , föreslås nu få en höjning av . Vi motionärer ifrågasätter inte behovet vid i . Även i har dock haft en mycket expansiv utveckling, och den höjning på 5 000 till . som föreslagits anser vi vara oproportionellt snävt tilltagen i förhållande till vad som föreslås för i . För har gällt, och gäller alltjämt, att ta reda på vilka som utvandrat, varför de utvandrat, vad det blev av dem och var deras ättlingar är att söka. Utgångsläget var att från ca 100 000 personer utvandrat till . stod för av den totala utvandringen från . F. n. är ca 90 000 utvandrare uppförda på registerkort hos i . Härutöver sammanförs ur skilda källor dokumentariskt material för att i görligaste mån ge personteckningar av de utvandrade. i har inga geografiska gränser uppdragna utan bedriver, om så önskas, forskning angående utvandrade personer från olika delar av landet. Registret i har till betydande del byggts upp av medarbetare som anvisats genom länsarbetsnämnden i . F. n. är 21 arkivarbetare verksamma direkt hos , varjämte registret till övervägande del förser kontorsarbetscentralerna i och , som tillkommit på registrets initiativ, med arbetsuppgifter. Driftkostnaderna täcks genom anslag, företrädesvis från och , vilka för nästa budgetår anvisat vardera . Från länets övriga 15 kommuner ges också smärre bidrag. I begränsad utsträckning inflyter gåvomedel. Lokalfrågan har kunnat lösas tack vare att och ställt rymliga lokaler till förfogande, varför personalen kan arbeta i en förhållandevis god arbetsmiljö. Föreståndarfrågan är löst via en deltidstjänst. De ökade arbetsuppgifterna för ställer stora krav på dess ledning. Verksamheten har successivt byggts ut över länsgränserna och vidgats till att omfatta även grannländerna. i har med andra ord blivit en riksinstitution av pionjär innebörd. Det är därför befogat att verksamheten ges stöd inte bara från landsting och kommuner utan också från staten. Det är endast tack vare stöd från staten som det är möjligt att anställa kvalificerade krafter i ledningen. påtar sig helt det ekonomiska ansvaret för de i registret verksamma arkivarbetarna. Med stöd av det anförda hemställer vi att hemställer hos regeringen att vid prövning av anslag till i höja föreslaget anslag med 35 000 till totalt .
mot · G0021011 · 1977-01-25 00:00:00 — av m. fl. om anslaget till oförutsedda utgifter för /78 I budgetpropositionen (bil. 19) har regeringen föreslagit att anslaget till oförutsedda utgifter i statsbudgeten för /78 skall föras upp med ett belopp av . Någon närmare redovisning för hur detta exceptionellt stora belopp skall användas lämnas inte i propositionen. Däremot har statssekreteraren i budgetdepartementet för finansutskottet uppgett att del av detta belopp - i runt tal ca 700 milj. kr. - avsett skola täcka inkomstbortfallet till följd av ett kommande förslag från regeringen om indexreglering av inkomstskatten. I enlighet med vad vi anfört i vår motion om den ekonomiska politiken finns inte nu anledning att beräkna medel för att kompensera det här avsedda inkomstbortfallet. Anslaget bör därför räknas ned med 700 milj. kr. Vidare har i anslaget till oförutsedda utgifter beräknats medel för ökade försvarsutgifter. Vi räknar med att kunna begränsa utgiftsökningen med 325 milj. kr. jämfört med regeringens förslag. Oförutsedda utgifter bör därför räknas ned även med detta belopp. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att , med avslag på regeringens budgetproposition i denna del, till oförutsedda utgifter för /78 anvisar ett förslagsanslag av 2 . ts) () () () () () () () HANS () () () () () () () () LINDHAL is) i
mot · G0021013 · 1977-01-24 00:00:00 — om ett rapporteringssystem rörande skulder Som framhållits i årets budgetproposition (bil. 6, s. 15) har den generalla fyrdubblingen av oljepriset för de icke oljeproducerande lett till svåra problem att finansiera importen. flerdubblades dessa länders bytesbalansunderskott. Försvagningen av de icke oljeproducerande externa balans har därefter fortsatt. beräknar ()attdesamlade underskotten kommeratt uppgå till . Endast till endel hårde icke oljeproducerande kunnat finansiera dessa bytesbalansunderskott med bistånd och andra överföringar på mjuka villkor. Iökande utsträckning tvingasdeaktuella länderna tillgodose sina kapitalbehov genom kortfristig, kommersiell upplåning. Härigenom har vissa redan tidigare allvarliga skuldproblem snabbt förvärrats. Skuldbördan ökar i accelererande takt. Betalningarna av räntor och amorteringar, den s. k. skuldtjänsten, växer i än snabbare takt till följd av ökad andel kommersiell upplåning, där räntan är högre och kredittiden kortare än för biståndskrediter. En allt större del av exportinkomsterna går åt för att betala gamla lån. motsvarade icke oljeproducerande skuldtjänst av exportvärdet jämfört året innan. Denna utveckling kan enligt budgetpropositionen väntas fortsätta, även om når en snabbare exporttillväxt. Enligt uppgifter i pressen skulle icke oljeproducerande skulder nu uppgå till sammanlagt , varav hela skulle utgöras av lån upptagna på den privata kapitalmarknaden via västerländska banker. Fortsätter denna utveckling, och mycket tyder på det, kan snabbt en svår situation uppstå, i vilken dels allt fler får oöverstigliga problem att erhålla nya lån, eftersom deras kreditvärdighet är uttömd, dels allt fler västerländska banker finner sig sittande med fordringar som inte går att kräva in enligt de ursprungliga lånevillkoren. Detta vore självfallet en allvarlig utveckling för både och västländerna. Samråd om problemen av denna typ sker inom ramen för verksamhet. Det är naturligt att endast kan spela en mindre roll i detta sammanhang. Ansvaret vilar främst på de större länderna. kan och bör emellertid kunna föra fram förslag om att någon form av internationell rapportering av krediter av detta slag kommer till stånd. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att beslutar att hos regeringen hemställa om åtgärder från sida syftande till att inom ramen för upprätta ett rapporteringssystem avseende växande skulder inom det västerländska banksystemet.
mot · G0021014 · 1977-01-25 00:00:00 — Mervärdeskatten på maten bör slopas och punktskattehöjningar undvikas. I särskilda motioner till innevarande riksdag redovisar vi utförligt skälen till de krav som här sammanfattat redovisats. Vpk har också ställt flera krav på åtgärder vilkas förverkligande skulle minska statsutgifterna. Slopas det s. k. prisregleringsanslaget till militärapparaten, vilket föreslås i vpk:s motion om lägre försvarskostnader, sparas något mer än . Avskaffas de förlängda gåvorna till kapitalet: den nya formen för lagerstöd, de särskilda investeringsavdragen och bidragen kommer statskassan att ytterligare förstärkas. En beskattning av företagens skattefria investeringsfonder bör i sammanhanget övervägas. Också en sådan åtgärd skulle innebära en förstärkning av statskassan med omkring en miljard. Slopande av avdragsrätten vid representation ger närmare 200 milj. kr. Ett avbrytande av kärnkraftsutbyggnaden kommer också att frigöra resurser som kan få annan - och nyttig - användning. Slopandet av momseffekten på maten finansieras genom en höjning av arbetsgivaravgiften . Skulle dessa riktlinjer för den ekonomiska politiken vinna bifall innebär de en underbalansering av budgeten men att statlig upplåning utomlands kan undvikas. En rad av de förslag som ovan visats återfinns i särskilda motioner. Samtliga är krav som stärker de lönarbetandes och de eftersatta gruppernas ställning i samhället och som angriper storfinansens och statens misshushållning med landets tillgångar. främjar kraven övergång till en planmässig hushållning som kan ge verklig trygghet och välfärd. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar 1. att avslå regeringens finansplan och godkänna i motionen anförda riktlinjer förden ekonomiska politiken, 2. att godkänna de i motionen redovisade allmänna riktlinjerna för budgetregleringen. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) i
mot · G0021017 · 1977-01-25 00:00:00 — om befrielse från arvsskatt för de fria samfunden De fria samfunden och de ideella folkrörelserna svarar för en allmänt förebyggande och människovårdande verksamhet. Det bör därför vara statsmakternas uppgift att på olika sätt möjliggöra och underlätta dessa samfunds och organisationers arbete. har också haft att ta ställning till förslag om att arvsbeskattningen för testamente till förmån för religiösa och ideella ändamål skulle upphöra. Det torde nu finnas skäl att åter aktualisera denna fråga. En allt starkare opinion finnér det nämligen angeläget att de fria trossamfunden jämställs med då det gäller arvsskatt. Skäl saknas att ha kvar en olika och därmed orättvis behandling när det gäller denna fråga. Oavsett att grunden för arvsskattefrihet är dess karaktär av statsorgan framstår det som allt naturligare att jämföra dess verksamhet med den verksamhet som bedrivs av de fria samfunden. De fria samfunden är i här berört avseende sämre ställda än såväl som en rad ideella organisationer, utan att detta förhållande kan förklaras med hänvisning till skillnader i verksamhetens syfte eller till olika grader av samhällsnytta. Syftet med de fria trossamfundens verksamhet sammanfaller i väsentliga avseenden med de sammanslutningars och stiftelsers syfte som medges befrielse från skyldigheten att erlägga arvsskatt. Om en person t. ex. genom testamente vill tillföra och ett av de frikyrkliga samfunden ett lika stort belopp för resp. kyrkors ulandshjälp, dras arvsskatt av på beloppet till frikyrkosamfundet men ej på beloppet till . En sådan åtgärd kan väl knappast ha varit i överensstämmelse med testamentatorns vilja. Det ter sig mot bakgrund av vad som här anförts angeläget att sådana ändringar genomförs i lagstiftningen om arvsskatt att de påtalade olägenheterna undanröjs och att de fria samfunden i likhet med dels , dels sammanslutningar och stiftelser som bedriver en i hög grad samhällsnyttig verksamhet befrias från arvsskatt. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen anhåller om en utredning med syfte att befria de fria samfunden - innefattande även deras regionala och lokala organisationer - från skyldigheten att erlägga arvsskatt.