mot · G0021462 · 1977-03-25 00:00:00 — av i m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:81 om bokhandelsstöd I propositionen 1976/77:81 föreslås vissa stödinsatser till bokhandeln som en försöksverksamhet . Stödet föreslås bestå av avskrivningslån och investeringslån samt statliga kreditgarantier. Vidare föreslås ett stöd till distributionsföretaget kompletteringslager samt för företagsledareutbildning inom bokhandelsbranschen. I propositionen föreslås också vissa utbildningsinsatser samt en försöksverksamhet med postorderförsäljning av böcker i . Den näringsfrihet som också gäller böcker har fått stor betydelse för spridning av litteratur. Utvecklingen har i många avseenden haft positiva effekter genom att litteratur har gjorts tillgänglig för en större allmänhet. har konkurrensen mellan olika säljformer inneburit svårigheter för den välsorterade bokhandeln att lagerföra ett brett sortiment. Från kulturpolitisk synpunkt är det av vikt att så många olika titlar som möjligt finns att tillgå i detaljhandeln för att också mindre efterfrågad litteratur skall finnas tillgänglig. Det råder inga delade meningar om att boklådorna har en viktig uppgift i detta avseende. Vi kan därför instämma i behovet av ett statligt stöd till en välsorterad bokhandel. När det gäller utformningen och omfattningen av kreditstödet samt de övriga åtgärder som föreslås för bokhandeln kan vi godta de förslag som framläggs i propositionen. Däremot delar vi inte departementschefens förslag till handläggning av det statliga kreditstödet. I det betänkande (DsU 1976:17) som ligger till grund för propositionen föreslogs att en statlig nämnd alternativt (BF1) skulle administrera stödet. I alternativet med BFI skulle statliga representanter utrustade med vetorätt ingå i . Deras uppgift skulle vara att tillse att de statliga medlen används i linje med de föreskrifter som har utfärdats. I propositionen föreslås att stödet skall administreras av BFI. Som motiv anför departementschefen att BFI har stor sakkunskap om bokhandelsproblem genom sin kredit- och konsultverksamhet. Däremot anser han att starka principiella skäl talar emot en sådan statlig representation i som utredningen har föreslagit. Statlig insyn skulle i stället garanteras genom att en av staten utsedd revisor granskar bolagets förvaltning av de statliga medlen samt genom att BFI inger en verksamhetsberättelse till . De kulturpolitiska synpunkterna anses kunna bli tillgodosedda genom ett obligatoriskt remissförfarande till innan BFI fattar beslut om lån med statliga medel eller statliga kreditgarantier. Utöver de av utredningen diskuterade lösningarna av administrationen av stödet har också andra förslag forts fram. Sålunda anser att administrationen av kreditstödet bör knytas till och handhas av en arbetsgrupp under och bibliotek. Det finns onekligen skäl som talar för en sådan lösning. Å andra sidan kan det vara en fördel, i varje fall , att utnyttja den branschkunskap som finns samlad i BFI. Vi kan därför godta förslaget att låta BFI svara för handläggningen av kreditstödet med de motiv som anförs i propositionen. Men vi finnér det principiellt felaktigt att ett renodlat branschorgan ges en myndighetsutövande uppgift. Därför bör i styrelsen för BFI ingå tre statliga representanter, vilka utses av regeringen. Därvid bör enligt vår mening bl. a. och vara representerade. Vi vill också framhålla att bokbranschens egna organisationer i sina remissyttranden över förslaget har accepterat att BFI rekonstrueras i enlighet med förslaget i betänkandet. Vi delar departementschefens förslag angående stöd till AB Seeling & Co:s kompletteringslager. Vi är medvetna om att flera förlag har egna distributionskanaler och att vissa förlag samverkar på distributionssidan. Det står också klart att många små förlag inte får någon lösning på sina problem inom ramen för Seeligs verksamhet. Därför bör en utredning göras för att söka vidga stödet till att omfatta förlag som går samman om egna distributionskanaler samt för att undersöka möjligheterna att inom Seeligs verksamhet särskilt beakta de små förlagens situation. I utredningen framhålls att möjligheterna till en statlig representation i borde övervägas. Motivet härför angavs vara att därigenom underlätta bevakningen av stödets kulturpolitiska effekter. Departementschefen har inte behandlat denna fråga. Vi anser det väl motiverat att staten skaffar sig insyn och inflytande över den verksamhet som på detta sätt erhåller statligt stöd och föreslår att i bör ingå en statlig representant. har i en särskild utredning analyserat bokhandelns situation och lagt fram förslag till stöd för bokhandeln. Förslaget innebär prestationsstöd inom en på förhand fastställd ram. Genom denna konstruktion är det enligt bl. a. möjligt att undvika att den lönsamma bokhandelns stödandel blir oproportionerligt stor. Stödmodellens avgränsnings- och kontrollfrågor anses vidare bidragstekniskt lätthanterliga. anser att detta förslag har stora förtjänster och bör kunna utgöra utgångspunkten i ansträngningarna att i en senare reformetapp förbättra bokhandelns situation. Vi delar uppfattning. Enligt vår mening bör det av presenterade förslaget tillsammans med erfarenheterna från de nu aktuella stödåtgärderna ligga till grund för de ytterligare insatser som kan bli aktuella. Detta bör av ges regeringen till känna. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi 1. ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående statlig representation i , 2. ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om statlig representation i AB Seelig & , 3. hos regeringen begär en utredning om möjligheterna att vidga distributionsstödet i enlighet med vad som anförs i motionen, 4. ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om riktlinjer för en fortsatt utbyggnad av stödet till bokhandeln. () () () () ()