ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G0021414 · 1977-03-03 00:00:00 — Motion 1976/77: 1414 av m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:67 om ändrad organisation för jordbrukets högskolor, m. m. Enligt regeringens proposition 1976/77:67 om ändrad organisation för jordbrukets högskolor, m. m., kommer de anställda vid att bli representerade i huvuddelen av de organ inom som föreslås i propositionen. I några fall råder emellertid tveksamhet. Främst gäller detta den för de tre fakulteterna gemensamma ulbildningsberedningen och försökskollegiet vid den lantbruksvetenskapliga fakulteten. Enligt vår uppfattning är det av betydelse att personalen bereds möjlighet att delta i arbetet i samtliga organ som har sådana uppgifter att deras beslut påverkar personalens arbetssituation. Detta gäller enligt vår mening såväl utbildningsberedningen som försökskollegiet. Utbildningsberedningen har i vad gäller den del av som omfattar utbildning ett betydande planeringsansvar. Försökskollegiet är planerings- och ledningsorgan i vad gäller försöksverksamheten inom den lantbruksvetenskapliga fakulteten. När det gäller försökskollegiet bör uppmärksammmas att regeringen beträffande motsvarande organ vid de skogsvetenskapliga och veterinärmedicinska fakulteterna, nämligen forskningsnämnderna, föreslår att de anställda skall bli representerade. Vidare bör noteras att försökskollegiet fåren viktig roll beträffande valet av dekanus vid den lantbruksvetenskapliga fakulteten. För en representation för de anställda i de här nämnda organen talar, utöver de principiella skäl som redan anförts, också den ekonomiska och personella omfattning verksamheterna har. Inte minst gäller detta försöksverksamheten vid den lantbruksvetenskapliga fakulteten; motsvarande försöksverksamhet vid den nuvarande tar i anspråk så mycket som av högskolans resurser. Mot bakgrund av vad som här redovisats är det naturligt att de anställda ges representation i såväl utbildningsberedning som försökskollegium. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar uttala att de anställda bör beredas möjlighet att bli representerade även i den gemensamma utbildnings beredningen samt i försökskollegiet vid den lantbruksveten skapliga fakulteten. () ()
mot · G0021415 · 1977-03-08 00:00:00 — 1976/77 1415-1417 med anledning av propositionen 1976/77:64 om statligt personskadeskydd m. m. Enligt gällande lagstiftning har hemmafruar och studerande möjlighet att ansluta sig till den frivilliga försäkringen för yrkesskada. Även den som omfattas av yrkesskadeförsäkringen har möjlighet att ta en fritidsforsäkring. 1 propositionen 1976/77:64 föreslås nu att möjligheten till frivillig försäkring slopas från då den nya lagen om arbetsskadeförsäkring träder i kraft. Motivet är bl. a. att antalet frivilligt försäkrade är lågt och att exempelvis de egenföretagare som var anslutna till den frivilliga försäkringen nu kommer att omfattas av den obligatoriska arbetsskadeförsäkringen. Den som gjort undantagande från ATP och som inte anser sig ha råd att utnyttja den möjlighet som öppnas att nu gå in i systemet kommer dock att även fortsättningsvis kunna teckna frivillig försäkring. Såväl för denna grupp som för hemmamakar och andra grupper som inte täcks av den obligatoriska arbetsskadeförsäkringen finns enligt min mening fortfarande ett behov av att frivilligt kunna ansluta sig till arbetsskadeförsäkringen. De flesta som kan ha intresse av en frivillig anslutning utför viktiga och samhällsnyttiga arbetsuppgifter. Det är därför rimligt, vilket också påpekats av vissa remissinstanser, att samhället även i fortsättningen erbjuder en möjlighet till frivillig försäkring vid arbetsskada. Med hänvisning till det anförda hemställs att möjligheterna för den som inte omfattas av den obligatoriska arbetsskadeförsäkringen att frivilligt ansluta sig till denna prövas och att den frivilliga försäkringen för yrkesskada bibehålls i avvaktan på denna prövning. 1 1976/77.
mot · G0021417 · 1977-03-08 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:75 om ändring i vallagen (1972:620) En vägledande tanke i fråga om rösträtten bör vara att människorna skall ha möjlighet att påverka samhällsutvecklingen i det där land de stadigvarande bor. Med denna utgångspunkt har kommunisterna hävdat uppfattningen om rösträtt för invandrarna i . Den kommunala rösträtten för invandrare, som tillämpas, bör följas av rösträtt även i riksdagsval, vilket vi föreslagit i särskild motion. Utifrån samma utgångspunkt har vpk tagit ställning till utlandssvenskarnas rösträtt. Detta ledde till att vi motsatte oss utvidgningen av utlandssvenskarnas rösträtt, innebärande att femårsgränsen ersattes med en sjuårsgräns. I propositionen 1976/77:75 föreslås att tidsgränsen helt avskaffas och att utlandssvenskar som - likgiltigt när - varit kyrkobokförda i skall vara röstberättigade vid val till . Av detta förslag följer att en person som varit stadigvarande bosatt i ett annat land skall ha rösträtt i . De egna levnadsvillkoren kan knappast påverkas genom denna valhandling. Vi vidhåller uppfattningen att en femårsgräns bör gälla. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar att vallagen (1972:620) 4 kap. 11 5j skall ha nedan som motionärernas förslag angivna lydelse: Svensk medborgare som ej är bosatt i riket har rösträtt vid val till , om han varit kyrkobokförd här under de senast förflutna sju kalenderåren och ej på grund av 3 kap. 2 § regeringsformen är utesluten från rösträtt. Svensk medborgare som ej är bosatt i riket har rösträtt vid val till , om han varit kyrkobokförd här under de senast förflutna fern kalenderåren och ej på grund av 3 kap. 2 § regeringsformen är utesluten från rösträtt. Svensk medborgare skall anses bosatt utom riket, om han enligt personband ej är kyrkobokförd här. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) i
mot · G0021418 · 1977-03-09 00:00:00 — av i och med anledning av propositionen 1976/77:64 om statligt personskadeskydd m. m. I fråga om ersättningar på arbetsskadeområdet gäller principen att varje skadefall regleras enligt de bestämmelser som gällde då skadefallet inträffade. Utgående livräntor har höjts och är också värdesäkrade. En ytterligare procentuell uppräkning av äldre livräntor föreslås i propositionen 1976/77:64. Även om en uppräkning nu görs kvarstår problemet med att de äldre livräntorna beloppsmässigt är avsevärt lägre än de livräntor som fastställts . Än större blir skillnaden om man ser det i relation till de nya regler för arbetsskadeförsäkring som kommer att gälla från . Många som uppbär livränta enligt äldre lagstiftning har trots de uppräkningar som skett mycket blygsamma belopp att leva på. Även som pensionär för de leva på en låg ekonomisk nivå eftersom deras livränta inte grundat någon rätt till ATP. som prövat frågan om uppräkning av äldre livräntor framhåller att de äldre livräntorna släpat efter standardutvecklingen. Enligt kommitténs mening bör man sträva efter att räkna upp livränta endast i de fall där yrkesskadan minskat den skadades förvärvsförmåga. Detta mål skulle enligt kommittén kunna nås genom att efter individuell prövning räkna upp livräntan i den mån livränta skulle ha utgått om lagen om arbetsskadeförsäkring hade gällt vid skadefallet. Kommittén har dock ansett att denna metod inte är framkomlig utan har i stället föreslagit en procentuell uppräkning enligt i huvudsak samma modell som tidigare tillämpats. Enligt vår mening är den ekonomiska och sociala situationen för många som uppbär äldre livräntor så svår att det finns starka skäl att överväga möjligheten av att genom nya former för uppräkning av äldre livräntor ge en skälig kompensation även till dem som tidigare drabbats av arbetsskada och därmed sammanhängande inkomstbortfall. För att kunna finna lämpliga former för att ge skälig kompensation till äldre skadefall skulle det vara av stort värde om en omfattande kartläggning gjordes av dessa personers ekonomiska och sociala situation. Därigenom skulle man få ett bättre underlag än vad som finns tillgängligt för att skapa ökad rättvisa mellan personer som drabbats av arbetsskada oberoende av när skadan inträffat. Med hänvisning till det anförda hemställs att vid sin behandling av propositionen 1976/77:64 beslutar att hos regeringen begära en omfattande kartläggning av den ekonomiska och sociala situationen för personer som uppbär livränta enligt äldre bestämmelser.
mot · G0021419 · 1977-03-09 00:00:00 — Motion 1976/77:1419 av m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:64 om statligt personskadeskydd m. m. 1 propositionen föreslås rätt till ideell ersättning vid personskador som uppkommit under militärtjänst, civilförsvarstjänst eller räddningstjänst samt under vistelse på anstalt. Ersättning skall i princip utgå efter samma regler som LO, PTK och SAF träffat överenskommelse om i den s. k. trygghetsförsäkringen (TFY). Propositionen föreslår att reglering av berörda skador skall ske efter prövning av den statliga trygghetsnämnden. Skadeersättningen vid TFY regleras enligt överenskommelse mellan arbetsmarknadens parter av ett konsortium bestående av , och ,och en särskild rådgivande nämnd har tillsatts för tolkning m. m. De personer som skall få lagstadgad rätt till ersättning för skador vid militärtjänst m. m. är endast inkallade till sådan tjänst resp. intagna för vård m. m. Mer normalt - får man hoppas - tillhör de den vanliga arbetsmarknaden och omfattas av dess TFY. En inträffad skada kommer i många fall att regleras först sedan den skadade återinträtt i sitt normala arbete. När nu skadeersättningarna vid arbetslivsskador för dessa personer normalt sköts av nämnda konsortium - som f. ö. på statens vägnar även sköter skadeersättningen vid den delvis statliga patientskadeförsäkringen kunde det vara mera praktiskt att låta denna befintliga skadeersättningsorganisation även sköta regleringen av skador under den relativt korta militärtjänsten, civilförsvarstjänsten samt under vistelse på anstalt m. m. Att bygga ut en statlig skaderegleringsorganisation för detta begränsade antal skador blir dyrt och innebär - som det förefaller - en onödig utbyggnad av statlig verksamhet. Det skaderegleringssystem som arbetsmarknadens parter har organiserat genom det förutnämnda konsortiet bestående av , och har redan kontakter med arbetstagarna på de olika arbetsplatserna samt står för informationen i skadesammanhang och borde vara lämpligt att användas även för de nu aktuella skaderegleringarna. 1* 1976177. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi att måtte uttala att regeringen - före utbyggandet av en statlig skaderegleringsorganisation - undersöker möjligheten till förenklad och förbilligad administration genom skaderegleringsavtal i någon form med det befintliga konsortiet för TFYskadorna. () ()
mot · G0021420 · 1977-03-09 00:00:00 — med anledning av propositionen 1976/77:73 om förlängd tid för särskilt investeringsavdrag och statligt investeringsbidrag Den period som budgetpropositionens investeringsavdrag skulle gälla var från början fastställd fram till . föreslåsen förlängning av tiden till att omfatta hela 1977. Motiveringen för detta är att man vill nå en sysselsättningsbefrämjande effekt. Mot den målsättningen kan givetvis inga invändningar resas. Men ett villkor för att få göra investeringsavdrag borde ändå vara att avdraget avser produkter framställda inom , annars leder det knappast till ökad inhemsk sysselsättning, kanske snarare tvärtom. Åtminstone borde en sådan differentiering göras att den medförde högre avdrag för investeringar i produkter, tillverkade inom riket. Man skulle t. ex. kunna tänka sig att i tillverkade investeringsobjekt medförde en avdragsrätt på , medan i utlandet tillverkade investeringsobjekt skulle medge förslagsvis en avdragsrätt om . Det är emellertid inte min avsikt att låsa mig vid dessa procentsatser. Ett bestämmande av procentsatserna torde kräva ingående överväganden. Det torde ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig författningstext. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att beslutar att det särskilda investeringsavdraget respektive bidraget differentieras till förmån för i tillverkade investeringsobjekt.
mot · G0021424 · 1977-03-15 00:00:00 — 1976/77 1424-1427 Motion 1976/77:1424 av med anledning av propositionen 1976/77:55 om folkhögskolan I propositionen 1976/77:55 föreslås bl. a. ett nytt statsbidragssystem för folkhögskolorna. Häri ingår ett särskilt stöd för undervisning av handikappade elever, vilket för /78 beräknas uppgå till 7,9 milj. kr. Beloppet är uppdelat på en förslagsdel om , som skall fördelas enligt schablonmetod, och en fast del om högst , som skall fördelas av efter ansökan från berörda skolor. Den senare delen skall täcka kostnader för t. ex. ökad lärartäthet, personlig assistans och tekniska hjälpmedel till särskilt gravt handikappade studerande. För studerande vid folkhögskolans allmänna kurser föreslås inget högsta tillåtna antal elevveckor. Ej heller för handikappade elever med hjälpbehov, som ryms inom schablonen, har föredragande statsrådet velat införa någon maximering. Den enda grupp för vilken statsbidragskonstruktionen kan omöjliggöra studier vid folkhögskolornas allmänna kurser är således de svårast handikappade med extra stort behov av olika sorters stödåtgärder. Om en skola inte med säkerhet kan påräkna statsbidrag härför är risken uppenbar att sådan sökande får stå tillbaka för en lindrigare handikappad sökande, vars hjälpbehov ryms inom schablonbeloppet. Både i folkhögskoleutredningens betänkande och i propositionen betonas vikten av att antalet handikappade inom folkhögskolan inte blir så stort att en verklig integrering med icke handikappade omöjliggörs. Dessa uttalanden måste givetvis bli normbildande för de enskilda folkhögskolorna när de antar elever, liksom för i dess verksamhet som tillsynsmyndighet. Någon kraftig expansion av antalet handikappade folkhögskolestuderande är därför inte att vänta. Härtill kommer att det av departementschefen förordade anslaget innebären betydande förstärkning jämfört med innevarande budgetår. Följaktligen är det fullt möjligt att begränsningen till . inte skulle utestänga någon gravt handikappad från folkhögskolestudier. Icke desto mindre vore det synnerligen otillfredsställande om en sådan risk skulle byggas in i det nya statsbidragssystemet. Med stöd av vad som anförts hemställs att ovan nämnda reservationsanslag, , omvandlas till förslagsanslag för extra förstärkningsåtgärder för handikappades folkhögskolestudier. I 1976/77.
mot · G0021425 · 1977-03-15 00:00:00 — avv i m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:55 om folkhögskolan I regeringens proposition 1976/77:55 om folkhögskolan föreslår departementschefen att det nuvarande systemet med individuella studieomdömen skall bibehållas. Vidare föreslås att ett normeringsinstrument skall utarbetas, som hjälper lärarråd att bedöma hur den egna skolans elevkår förhåller sig till riksgenomsnittet. har principiellt deklarerat att man bör sträva efter en betygsfri skola och ett betygsfritt samhälle men har med hänsyn till den nu gällande meritvärderingen för högre studier ändå förordat ett i stort sett oförändrat omdömessystem. Utredningen har dock också uppmärksammat att ett normeringsinstrument kan medföra olägenheter. Av remissinstanserna har , , ABF och SSU ställt sig avvisande till förslaget om att studieomdömena skall bibehållas och i stället förordat ett system med intyg. folkhögskoleelevers förbund anser att normeringssystemet inte bör genomföras. Liksom de ovan omnämnda remissinstanserna ställer vi oss kritiska till förslagen rörande studieomdömen och normeringsinstrument. Vi måste sträva efter att slopa alla slag av graderade betyg och omdömen i skola och utbildning. Eftersom folkhögskolan är en viktig gren av svenskt folkbildningsarbete, där det traditionellt finns ett starkt motstånd mot individuella bedömningar av studieprestationer, finns det så mycket större anledning att ifrågasätta om folkhögskolan skall ha rätt att ge studieomdömen. Enligt vår mening finns det anledning att seriöst pröva om inte ett system med intyg om genomgången kurs, kombinerad med en förstärkt studievägledning inom varje skola, kan ersätta studieomdömena. Med stöd av vad som anförts hemställer vi att beslutar avslå propositionen 1976/77:55 i vad avser normeringssystem och studieomdömen. () () () ()
mot · G0021427 · 1977-03-15 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:55 om folkhögskolan Sedan höstterminen 1973 har vissa folkhögskolor inrättat speciallinjer för studerande som önskar kombinera studier med rationell träning i någon idrottsgren, exempelvis skidor eller orientering. Folkhögskolan har tack vare sin flexibilitet i kursuppläggning och sina möjligheter att erbjuda de studerande individuell studiegång särskilt stora förutsättningar att med framgång bedriva denna verksamhet. Skolornas internatform ger en boendeform som också är en stor tillgång för de studerande. En enkätundersökning bland studerande vid de gymnasieskolor som bedriver försöksverksamhet med kombination av gymnasiestudier och elitidrott visar att bl. a. en alltför tung arbetsbörda vid kombination studierträning och vissa svårigheter med elevernas inackordering är problem vid dessa utbildningar. Folkhögskolans speciallinjer är i dessa avseenden ett värdefullt alternativ. Speciallinjerna har rönt ett stort intresse också från unga elever. Det är viktigt, vilket framhållits bl. a. från tränare och ledare, att ungdomarna tidigt kommer under sakkunnig ledning, och genom en utökad dispensgivning från SÖ har folkhögskolorna till stor del kunnat tillmötesgå detta önskemål. Vid Pitedalens folkhögskola i , som har den mest omfattande verksamheten av denna typ, antogs /75 25 elever till denna kombinerade utbildning, varav 8 med åldersdispens. 1975/76 antogs 14 med åldersdispens av totalt 33, och /77 har 26 antagits varav 14 med åldersdispens. Detta visar att dispensmöjligheten är mycket betydelsefull för speciallinjernas verksamhet. I propositionen 1976/77:55 föreslås att högst 596 av antalet studerande vid folkhögskolornas långa kurser får vara under . Det är väsentligt att folkhögskolorna får möjlighet att anta sökande under till speciallinjerna utöver denna kvot. bör därvid bevilja dispens efter särskild prövning. Med hänvisning till ovanstående föreslås att beslutar att folkhögskolor med speciallinje för kombinationen studier-idrott ges möjlighet att anta sökande som fyllt till sådana kurser om minst 15 veckors längd utöver kvoten om av antalet studerande. () i Holmgården PER () i Gäddvik GOTAB 53497 Slockholm 1977
mot · G0021428 · 1977-03-15 00:00:00 — 1976/77 1428-1438 Motion 1976/77:1428 av m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:55 om folkhögskolan I vårt land finns människor med olika handikapp. En sådan grupp är de som har ett språkligt handikapp. En bristande förmåga att läsa svenska liksom att bristfälligt kunna uttrycka sig i tal och skrift är ett allvarligt handikapp. För att hjälpa dessa har några folkhögskolor i landet, bl. a. Loftadalens folkhögskola, ämneskurser för att träna upp de språkligt handikappade. Erfarenheten av dessa kurser är mycket positiv. Man har märkt en påtaglig förbättring hos dem som deltager i kurserna. Internatmiljöns positiva betydelse i sammanhanget kan verifieras både från skolans ledning liksom från dem som deltager i kurserna. Kamratskapet både under skoldagen och på den fritid som står till förfogande har hjälpt till att bygga upp ett självförtroende hos deltagarna. 1 betänkandet om folkhögskolan föreslås extra resurser för handikappverksamheten. Även språkligt handikappade har tagits med i den verksamhet för vilken extrastöd föreslås. I propositionen föreslås däremot inte det extrastöd för språkligt handikappade som utredningen föreslagit. Man vill i propositionen ge i uppdrag att se över verksamheten, för att senare återkomma med förslag. Vi anser det viktigt att verksamheten för de språkligt handikappade inte avskiljs från övrig verksamhet i vad gäller detta extrastöd. Med hänvisning till det anförda hemställes att beslutar uttala att extrastöd skall utgå till språkligt handikappade i enlighet med folkhögskoleutredningens förslag. 1 7976 / 77.
mot · G0021429 · 1977-03-16 00:00:00 — av herrar i och med anledning av propositionen 1976/77:55 om folkhögskolan föreslår att åldersgränsen för folkhögskolestudier bibehålls med viss generell dispensrätt. Dessutom föreslår utredningen att skolorna får rätt att anta elever ner till till kurser , som anordnas i samarbete med barn- och . Detta senare förslag avvisas i propositionen. Undertecknade motionärer anser, i likhet med utredningen, att starka skäl talar för att ge skolorna denna möjlighet. Det gör det möjligt för folkhögskolorna att tillsammans med berörda organisationer ordna kurser syftande till att överbrygga motsättningar mellan generationerna. Också för föreningslivet är det av stor betydelse att sådana kurser kan ordnas. Behovet av utbildade ungdomsledare är stort. SIA-reformens genomförande kommer att ytterligare öka detta behov. Särskilt betydelsefullt är det att utbildning kan genomföras för olika åldrar gemensamt. Folkhögskolekurser med deltagare från fyller viktiga behov. En enig remissopinion stöder också förslaget från utredningen. Med hänvisning till ovanstående föreslår undertecknade att beslutar uttala att folkhögskolorna får rätt att till kurser , förlagda i huvudsak till skolans egna lokaler och anordnade i samarbete med barn- och , anta elever som fyllt minst . () ()
mot · G0021430 · 1977-03-16 00:00:00 — med anledning av propositionen 1976/77:55 om folkhögskolan I folkhögskolan ges inte betyg i vanlig mening. I stället får eleven ett omdöme, som skall bedöma förutsättningarna för fortsatta studier. Detta omdöme skall, enligt propositionen, ges som ett sammanfattande omdöme för hela kursen och inte kunna ges för särskilda ämnen eller ämnesgrupper. Detta skall gälla också omdömet på vissa speciallinjer. Särskilda omdömen i exempelvis musik, dramatik, estetiska eller andra speciella ämnesgrupper skall i fortsättningen inte förekomma. Detta är inte enbart av godo. Visserligen antas i regel elever till högre musikutbildning och motsvarande på sådant sätt att omdömet inte spelar någon roll, men de estetiska ämnena är så speciella, att det kan finnas skäl att på vissa kurser ge ett särskilt omdöme i ämnesgruppen estetiska ämnen eller i något enskilt ämne. SÖ bör meddela tillstånd efter ansökan för varje särskild kurs. Med hänvisning till ovanstående hemställs att uttalar att särskilda omdömen i estetiska eller andra speciella ämnen eller ämnesgrupper skall få ges på vissa speciallinjer efter SÖ:s prövning. () ()