mot · G002845 · 1977-01-24 00:00:00 — av m. fl. om utvidgning av den svenska fiskezonen i har fr. o. m. inrättat en ekonomisk zon kring det norska fastlandet . EG-staterna har fr. o. m. samma datum utvidgat sina fiskegränser i och . Också på många andra håll i världen har olika stater inrättat eller beslutat inrätta sådana zoner. Detta har bl. a. , , och gjort. ministerråd har fått bemyndigande att inrätta en fiskezon . Det svenska fisket drabbas i forsta hand av EG-staternas och åtgärder. Efter de utvidgningar av sina fiskegränser som dessa stater genomfört kommer inte något fritt vatten att finnas kvar i . Utvidgningen av fiskegränserna i berör fångstplatser som det svenska fisket utnyttjat. Särskilt hårt drabbade är de nybyggda stora ringnotsfartygen på . Den har träffat avtal med och förhandlingar har också förts med om svenska fiskerättigheter i de av utvidgningen berörda vattnen. I ingetdera fallet anges emellertid någon som helst princip för hur mycket fisk de svenska fiskarna får ta upp. Fångstmängderna skall avgöras vid förhandlingar . Genom den konstruktion av avtalen som den accepterat kommer det svenska fiskets situation i att bli besvärlig. De länder, däribland , som fiskat i har kommit överens om att begränsa fisket för att inte utrota framför allt sillen. har anslutit sig till uppfattningen att det är nödvändigt med fångstbegränsningar för att rädda bestånden. och EG-staterna torde ha kapacitet att fånga den fisk som biologiskt sett får fångas. Därför blir det sannolikt obetydliga fiskemöjligheter som återstår för det svenska fisket. De fiskare som haft sitt huvudsakliga fiske förlagt till tvingas då söka sig till andra fiskevatten främst i och . Det ökade fisket i har emellertid lett till att det redan nu fiskas mer där än det borde med hänsyn till tillgången på fisk. Det finns tecken som tyder på att fångstbegränsningar kan behöva tillgripas också i . Det enda område där någon ökning av fångsten är möjlig är . För att i någon mån värna om fiskbestånden har emellertid fångstbegränsningar införts för sill, torsk och skarpsill också där. får svenska fiskare enligt det s. k. Warszawamötets beslut fånga högst sill, torsk och skarpsill. Även om dessa kvoter överstiger vad som tagits ut i av svenska fiskare är de inte tillräckliga för att kompensera det svenska fiskets minskade fångster i och . Den svenska delegationen vid röstade därför mot denna kvottilldelning. Allt talar för att trycket på fiskbeståndet i kommer att bli mycket stort. Om de svenska fiskarna skall ha en möjlighet att kompensera bortfallet i genom fiske i räcker inte den kvot som fått sig tilldelad. Den svenska delegationen vid försökte få en kvottilldelning som utgick från omfattningen av de vattenområden som skulle ingått i en svensk fiskezon om lagt ut en sådan. De övriga staterna avvisade den svenska beräkningsgrunden. fångade ca sill och ca torsk i . Om fått den andel av fisket som svarar mot det fiske som skulle kunna bedrivas inom en utvidgad svensk fiskezon skulle de svenska fångsterna av sill i stället uppgått till ca och av torsk till ca . Eftersom inte lyckats få de övriga staterna att acceptera en beräkning av fångstkvoten som står i överensstämmelse med de fångster som skulle följa av en utvidgad svensk fiskegräns bör fiskegränsen med omedelbar verkan utvidgas. Det synes vara enda möjligheten att kompensera det fångsbortfall som det svenska fisket kan beräknas råka ut för i . En utvidgning av fiskegränsen till s. k. mittlinje skulle ge en dominerande ställning i med av den totala arealen. fiskar svenska fiskare inte i någon större utsträckning utanför de vatten som då skulle bli svenska. Enligt den s. k. skall nämligen gränsdragningar ske efter mittlinjen utom när särskilda omständigheter kan föranleda en avvikelse från denna princip. Vissa svårigheter kan uppkomma när det gäller gränsdragningen gentemot , och . Detta är emellertid ingenting nytt. I princip rör det sig nämligen om samma typ av avgränsningsproblem som redan diskuterats mellan de berörda nationerna i samband med frågan om avgränsningen av kontinentalsockeln i och . Beslut bör således fattas omgående om en utvidgning av den svenska fiskegränsen i till s. k. mittlinje. bör begära förhandlingar med berörda stater om avgränsningen. Det finns skäl att överväga om en vidgad fiskezon bör omfatta också Skagerak och främst som ett medel att hindra att stater som inte tidigare fiskat i dessa områden börjar fiska där. och Skagerak kommer i så fall att delas mellan och resp. , och . En utvidgad fiskezon förutsätter större övervakningsinsatser från svensk sida. Om respekten för en vidgad fiskegräns skall kunna upprätthållas måste resurser finnas för tillsynen av att ingångna avtal respekteras. Behovet av förstärkta övervakningsresurser torde dock vara av begränsad omfattning och bör inte påverka frågan om en vidgning av fiskegränsen. Vi kräver därför från socialdemokratiskt håll att omgående fattar beslut om att den svenska fiskezonen i skall vidgas till s. k. mittlinje. Regeringen bör omgående ta upp överläggningar med berörda nationer för att fastställa gränslinjen. Regeringen bör också överväga om en vidgad fiskegräns skall omfatta också och Skagerak. Kontakter bör också tas med berörda parter för en sådan förändring av Gdansk-överenskommelsen som blir en följd av en vidgad svensk fiskezon. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutarom en utvidgning av den svenska fiskezonen i till s. k. mittlinje. () () () ()