mot · G002162 · 1977-01-14 00:00:00 — Motion 1976/77: 162 av och om regionalpolitisk! stöd till Boråsregionen, m. m. näringsliv domineras helt av tekoindustrin, och även om strukturomvandlingen medfört att tekoindustrin kraftigt minskat, så är den fortfarande den helt dominerande i bygdens näringsliv. Ingen annan av landets A-regioner har ett så ensidigt näringsliv som Boråsregionen. Från regionalpolitisk synpunkt medför situationen i huvudsak två stora problem för : dels ensidigheten i näringslivet, dels inriktningen av näringslivet, som är baserat på en starkt tillbakagående näringsgren. De påtagliga följderna av denna situation är att valfriheten i yrkesvalet, tryggheten i anställningen och inkomstutvecklingen blir otillfredsställande. Någon konkurrens om arbetskraften har tidigare inte förekommit, men , med ett ökat antal ungdomar som har gymnasieutbildning, har förändrat bilden. Man kan nu märka en markant utflyttning av ungdomar från regionen, som antalet åldringar ökar. En jämförelse mellan industrins timlöner inom landets 25 A-regioner, i vilka primära centra ingår, visar att har det sämsta löneläget för såväl män som kvinnor. Andelen tjänstemän i industri är låg, jämfört med landet i övrigt, vilket beror på att tekoindustrin generellt sett har en låg andel tjänstemän. Tekoindustrins dominans innebär att variationer i konjunkturen snabbt påverkar hela regionen. Invandrararbetskraften har fungerat som en säkerhetsventil för bygdens arbetsmarknad. Arbetslöshetsstatistiken säger därför inte hela sanningen, denna måste kompletteras med bl. a. uppgifter om immigration och emigration för att problemen på arbetsmarknaden klart skall framträda. var nettoutflyttningen från drygt 2 400 invandrare. Arbetsmarknadsproblemen har till viss del klarats genom utflyttningen av utländska medborgare, men i fortsättningen blir det de mer bofasta invånarna som drabbas. Valfriheten kan till viss del nås genom avflyttning, om man är ung och välutbildad. Flertalet av tekoindustrins anställda är i allmänhet äldre med låg skolunderbyggnad. Antalet anställda i tekoindustrin är fortfarande så stort, att även en mindre procentuell nedgång medför att en stor mängd anställda måste sluta sitt arbete. Enligt en utredning, verkställd av i , kommer produktivitetsutvecklingen inom tekoindustrin att vara . Detta innebär för del att 1 400 färre anställda kan producera samma kvantitet som föregående år. medför detta 7 000 färre 1 1976/77. Om avsättningssvårigheter o. d. medför ytterligare minskad produktion, får man räkna med att antalet sysselsatta kommer att ytterligare minska. Läget är ytterligt bekymmersamt, något som också dagssituationen ger belägg för. Driftinskränkningar, företagsnedläggelser och omstruktureringar kännetecknar dagssituationen för tekoindustrier. Sysselsättningen har också minskat väsentligt genom naturlig avgång. I kommun har antalet anställda i tekoindustrin minskat från 15 500 till 11 500. 1976 minskade sysselsättningen med ytterligare ca 1 500 personer. Bara i ett enda tekoföretag i har 1 300 sysselsättningstillfällen avvecklats genom naturlig avgång. Av totalt 119 företag i länet, som har inneliggande varsel, ryms 58 inom tekobranschen. Varslen från teko berör 1 375 personer, vilka successivt löper risk att mista sin sysselsättning. Budgetpropositionen, bil. 17, upptar en del branschfrämjande åtgärder för bl. a. tekoindustrin. Vidare aviseras att den tillsatta arbetsgruppen, med uppgift att skyndsamt utreda tekobranschens situation, kommer att lägga fram sitt förslag . I avvaktan på dessa förslag avstår vi för dagen från att föreslå åtgärder på tekosidan, med ett undantag. Detta gäller strukturstödet till tekoindustrin, som begränsas till att avse åtgärder endast avseende tekoindustrin. Vi anser att en sådan begränsning är olycklig. Frågan är inte att till vilket pris som helst behålla en tekoproduktion inom företaget, utan det gäller framför allt att trygga sysselsättningen för de anställda. Från såväl fackligt håll som från företagare har det därför beklagats att inte strukturstödet medger möjligheter till övergång till alternativ produktion med bibehållen sysselsättning för de anställda. En sådan inriktning av strukturstödet lår ses som ett betydande komplement till de arbetsmarknadspolitiska insatserna och till tekostödet i övrigt. För Boråsregionens del skulle det också innebära en nödvändig och önskvärd differentiering av det ensidiga näringslivet. Vi föreslår därför att strukturstödet även bör omfatta ett överförande av resurser från tekoproduktion till andra produktområden. Den snabba nedgången inom tekobranschen kommer således att allvarligt påverka sysselsättningen i eftersom denna industri i så hög grad är koncentrerad till kommunerna i södra delen av . Även om det sätts in ytterligare tekostöd från statsmakternas sida torde det ändå komma att ske en fortsatt krympning av branschen. Det är därför nödvändigt att det sker en betydande förstärkning av regionens näringsliv och att insatser sätts in snabbt om inte regionen skall drabbas av stor arbetslöshet, utflyttningar och tillbakagång. Det finns en utomordentlig industriell tradition i bygden och det finns all anledning att bygga vidare på denna. skulle det vara en stor kapitalförstöring, om inte redan gjorda investeringar i och övriga sjuhäradskommuner skulle tas till vara genom att sysselsättningen och befolkningsutvecklingen får en gynnsammare utveckling. I exempelvis kommun finns ett stort bostadsbestånd av nyproduktion, men antalet outhyrda lägenheter är mycket stort på grund av stagnation och utflyttning från kommunen. Trots de regionalpolitiska insatser som kommit till stånd genom lokaliseringslån, ianspråktagande av investeringsfondsmedel, utlokalisering av statlig verksamhet osv. har inte näringslivsstrukturen ändrats i tillräckligt hög grad. Vi anser därför att det behövs ytterligare regionalpolitiska insatser för att tillföra Boråsregionen industriell verksamhet, för att få en bättre differentiering till stånd och för att trygga sysselsättningen för de tusentals personer som riskerar friställningar inom tekobranschen. Vi föreslår därför att uttalar att Boråsregionen även i fortsättningen bör komma i åtnjutande av regionalpolitiskt stöd och att detta utvidgas så att inte enbart lån utan även bidrag kan utgå på samma villkor som inom stödområdet . Denna bör kunna omfatta tiden . Vi hemställer också att uttalar att företagsetableringar till och bör främjas genom s. k. lokaliseringspåverkan. Tekoindustrins omstrukturering friställer en betydande andel av arbetskraften, vilket ställer stora krav på utbildning som ett medel att underlätta den berörda arbetskraftens anpassning till arbetsmarknaden. Boråsregionens lågt differentierade näringsliv med liten andel förvärvsarbetande inom offentlig förvaltning och andra tjänstesektorer samt inom undervisningen har medverkat till en kraftig utflyttning av framför allt yngre välutbildad arbetskraft. För att erhålla större valfrihet på arbetsmarknaden och därmed en mer balanserad befolkningsutveckling är statliga lokaliseringar och en utbyggnad på utbildningssidan av största betydelse. Det kan därför noteras att det är synnerligen värdefullt att från kommer att vara högskoleort och att provningsanstalten förlagts till . Vi vill också uttala vår tillfredsställelse över att den nya regeringen står fast vid beslut om en utlokalisering av SIFU till . Det är nämligen av stor betydelse att den i och i regionen så låga tjänstesektorn får det tillskott av tjänster som SIFU-utlokaliseringen innebär. liksom hela tillförs dessutom värdefull företagsservice inom nära räckhåll, vilket bör öka möjligheterna till en bättre utveckling. Vi förutsätter därför att ärendet inte ytterligare förhalas och hemställer att uttalar att utlokaliseringen av SIFU kommer till stånd så snabbt som möjligt. Företagareföreningarna spelar en viktig roll när det gäller att förbättra utvecklingsmöjligheterna förde mindre och medelstora företagen. har totalt 16 anställda, varav 5 är placerade vid lokalkontoret i och de övriga i . Eftersom det finns ett mycket stort behov av service, rådgivning, information m. m. till de många mindre företagen i , bör företagareföreningens verksamhet i förstärkas genom ytterligare tjänster. Vi föreslår därför att det sker en utbyggnad av företagareföreningens verksamhet i . Det är också angeläget att tillförs ytterligare utbildning och att den får en sådan inriktning att den främjar en etablering av nya branscher genom tillgång på välutbildad arbetskraft. Arbetsmarknadsutbildningen bör ökas kraftigt på grund av väntad nedgång inom teko med friställningar som följd. Vi finner det därför nödvändigt att det nya AMU-center för vilket projektering pågår kommer att byggas med det snaraste. Vid textilinstitutet bedrivs försöksverksamhet med yrkesteknisk högskola på en konfektionsteknisk linje. Omstruktureringen av näringslivet medför ett behov av högre utbildning även inom andra områden, och det är framför allt på verkstadssidan som en satsning bör ske. Vi hemställer därför att beslutar att försöksverksamheten med yrkesteknisk högskola i kompletteras med en verkstadsteknisk linje. Det är också av stor sysselsättnings- och regionalpolitisk betydelse att övrig utbildning inom högskolans ram byggs ut. I samband med propositionen 1975/76:89 hemställde vi om en utbyggnad av förskollärar- och fritidspedagogutbildningen i . På grund av den kraftiga utbyggnaden på barnomsorgssidan i länets kommuner finns det en stor efterfrågan på utbildad personal. Vi anser det också värdefullt att ta till vara den tillgång på handledare och praktikplatser som finns i och sjuhäradskommunerna som haft relativt väl utbyggd barnstugeverksamhet i förhållande till de flesta andra kommuner. Enligt uppgifter från förskoleseminariet i finns det resurser (administrativa, personella och lokalmässiga) att öka utbildningen med två intagningsklasser om 30 elever i vardera per termin. Vi anser fortfarande att en utbyggnad av förskolläraroch fritidspedagogutbildningen i är ett av de medel som kan användas för att öka sysselsättningen och få en välkommen strukturförändring till stånd. Vi hemställer därför att beslutar att förskollärar- och fritidspedagogutbildningen i utökas . Även om syselsättningen inom länsdelens byggnadsverksamhet inte är direkt alarmerande finns det starka skäl som talar för en nedgång . Sysselsättningsskapande åtgärder måste sättas in för att öka sysselsättningen framför allt för äldre, lokalt bunden byggarbetskraft. Även på detta område behövs statliga insatser, och det finns t. ex. ett behov av nya lokaler för statlig verksamhet i . Framför allt gäller detta , som inryms i gamla och otidsenliga lokaler. Vi finner det därför angeläget att en nybyggnation kommer till stånd med det snaraste. Enligt uppgift pågår projektering inom , varför det inte torde föreligga några hinder att relativt snabbt komma i gång med byggnadsarbetet. Vi föreslår att en högskolebyggnad uppförs i med det snaraste. Det är också angeläget att beredskapen är god då det gäller väg- och Riksvägarna i läns södra del tillhör de mest eftersatta i landet. Detta gäller i hög grad mellan och . Enligt en utredning som i verkställt är sannolikt den riksväg i landet som har den sämsta standarden. Den tunga trafiken och pendlingstrafiken på vägen är omfattande samt ökar starkt i omfattning. Enligt nuvarande planering kommer denna väg att byggas om först . Det finns starka trafikpolitiska, regionalpolitiska och arbetsmarknadspolitiska skäl för att fä en utbyggnad i snabbare takt än vad som anges i föreliggande fierårs- och långtidsplaner för vägbyggandet i länet. Vi anser därför att det bör ske ett tidigareläggande av ombyggnaden av , bl. a. av sysselsättningsskäl. Vi hemställer därför att tidigareläggs i planeringen. I motionen 1976/77:159 görs hemställan beträffande strukturstödet, SIFU och företagareföreningar, i motionen 1976/77:147 beträffande yrkesteknisk högskola, förskollärar- och fritidspedagogutbildning och uppförande av högskolebyggnad samt i motionen 1976/77:155 beträffande . Med hänvisning till vad som anförts hemställs att uttalar 1. att Boråsregionen även i fortsättningen bör komma i åtnjutande av regionalpolitisk! 2. att lokaliseringsbidrag utgår i på samma villkor som inom stödområdet , 3. att företagsetableringar till och bör främjas genom s. k. lokaliseringspåverkan. () ()