ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G0021300 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77:1300 av m. fl. om anpassning av specialskolan m. m. till reformen om skolans inre arbete m. m. Med hänvisning till vad som anförts i vår motion 1976/77:1298 om åtgärder för handikappade hemställs 1. att hos regeringen anhåller att får i uppdrag att lägga fram en plan för arbetet med en anpassning av specialskolan och särskolan till reformen om skolans inre arbete m. m., 2. att hos regeringen anhåller att får i uppdrag att utreda frågan om skolmiljöns anpassning till handikappade elever, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen 1976/77:1298 anförts om specialkurser i gymnasieskolan för omsorg om psykiskt utvecklingsstörda. HANS () i
mot · G0021301 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77:1301 av m. fl. om anställningsfrämjande åtgärder för handikappade, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i vår motion 1976/77:1298 om åtgärder för handikappade hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen 1976/77:1298 anförts om lagen om anställningsfräm HANS () i
mot · G0021302 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77:1302 av m. fl. om översyn av reglerna för bostadsanpassningsbidragen Med hänvisning till vad som anförts i vår motion 1976/77:1298 om åtgärder för handikappade hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen 1976/77:1298 anförts om reglerna för bostadsanpass HANS () i () ()
mot · G0021303 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77:1303 om information rörande alkoholens och rökningens skadeverkningar på gravida kvinnor Undersökningar har visat att barn, vilkas mödrar under graviditeten missbrukat narkotika och/eller alkohol, löper stora risker att få allvarliga men. Narkotikaberoende mödrar föder ofta barn med bestående hjärnskador, som gör att deras allmänna utveckling försenas. I har () fötts fyra heroinskadade barn. Ett dog vid födelsen, de övriga föddes med svår abstinenssymtom, bl. a. i form av kramper. Enligt vissa beräkningar föds i 200 barn med svåra alkoholskador. Alkoholskadade barn har mindre hjärna än normalt och alkoholen förstör en del av fostrets hjärnceller. Antalet barn med missbildningar är större än i en normalpopulation. Det är en angelägenhet av största vikt att gravida kvinnor som är alkohol- och narkotikaberoende får hjälp att klara både personliga problem och hjälp med sin sociala situation. Det är en grupp kvinnor som kan vara svår att nå och som kanske inte uppsöker mödravårdscentralerna på eget initiativ. Av vikt är att mödravårdscentralerna samarbetar med övriga sociala myndigheter på ett effektivare sätt än och att viss uppsökande verksamhet bedrivs. Hur man skall nå dessa kvinnor med information och hjälp på bästa sätt bör bli föremål för en utredning. Alkoholbruk och rökning har blivit vanligare än tidigare hos kvinnor. Man kan därför anta att sprit- och tobaksbruk ökat bland gravida. Det finns även undersökningar som visar att barn till mödrar som röker under havandeskapet uppvisar sämre fysisk kondition och väger mindre vid födseln. Kvinnor som röker får oftare missfall än icke rökande. Man kan anta att blivande mödrar vet för litet om speciellt rökningens skadeverkningar och därför är benäga att underskatta dem. Enligt en undersökning från rökte av de gravida kvinnorna. Detta är ett lika högt procenttal som för icke-gravida. Ökad information bör ges via mödravårdscentralerna och i samband med skolans sexualundervisning om vilka risker som finns förknippade med alkohol- och tobaksbruk under havandeskapet. Om hur mediciner, sömnmedel, lugnande och uppiggande medel, som tas i överdoser, påverkar fostret vet man inte tillräckligt. Inte heller är det klarlagt i vilken grad gifter i den yttre miljön (besprutningsmedel och kemikalier i industrin) påverkar fosterutvecklingen. Det är därför angeläget med forskning på dessa områden. Med anledning av vad sorn ovan anförts hemställs1 att hos regeringen begär en utredning med förslag om 1. att mödravårdscentraler och sociala myndigheter effektivare skall kunna hjälpa och informera gravida kvinnor, som befaras vara beroende av alkohol och/eller narkotika, för att förhindra att barn föds med alkohol- och narkotikaskador, 2. att informationen om alkoholens och rökningens skadeverkningar på gravida kvinnor ökar både på mödravårdscentralerna och i skolans sexualundervisning. '(Se även motionen 1976/77:1304)
mot · G0021304 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77:1304 av om viss forskning rörande fosterskador Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1976/77:1303 hemställs att hos regeringen begär en utredning med förslag om att den prenatala forskningen får ökade resurser, så att eventuellt samband mellan fosterskador och brister i den yttre miljön och överdoser av medicin klarläggs.
mot · G0021306 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1975/76:1306 av m. fl. om ett gerontologiskt forskningsinstitut Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1976/77:1305 föreslås att uttalar sig för inrättande av ett gerontologiskt forskningsinstitut med speciell inriktning på åldrandets sociala aspekter och hemställer hos regeringen om förslag därom. (vpk) i (vpk) i
mot · G0021307 · 1977-01-25 00:00:00 — 1976/77 1307-1310 Motion 1976/77:1307 av m. fl. om statligt övertagande av personalkostnaderna vid förskolan kommunisterna har i motionen 1976/77:86 förordat en genomgripande skattereform. En viktig del i en sådan reform är att angripa orsakerna till de stigande kommunalskatterna. Ett utmärkande drag i den skattepolitiska utvecklingen har varit stigande kommunalskatter som kommunernas ekonomiska situation försvårat genomförandet av angelägna uppgifter. En rad faktorer har medverkat till denna utveckling. Dit hör också statsmakternas egna åtgärder. Sålunda har omläggningen av den statliga beskattningen ökat kommunernas svårigheter. 1 den skattepolitiska motionen upprepar vpk framförda krav om åtgärder för att lätta det ekonomiska trycket på kommuner och landsting. Införandet av en progressiv statskommunal enhetsskatt anges som en lösning på . Redan nu måste dock åtgärder vidtas för att motverka de stigande kommunalskatterna. Sålunda yrkas i ifrågavarande motion på att uttalar sig för att den allmänna arbetsgivaravgiften slopas för kommuner och landsting. Statligt övertagande av kostnaderna för viktiga delar av kommunernas och landstingens verksamhet förordas såsom bostadstillägg till pensionärerna, skolkostnaderna, kostnaderna för barnstugorna och huvuddelen av sjukvården. Skattepolitiken har varit föremål för långvariga utredningar. Kommunernas ekonomi är också föremål för särskild utredning. Vi anser det dock inte försvarbart att inga åtgärder vidtas enbart därför att utredningar pågår. Vissa åtgärder är fullt möjliga att vidta oberoende av pågående utredningar. Vi vill i denna motion upprepa två av de krav vi tidigare framfört, nämligen statligt övertagande av personalkostnaderna vid barnstugorna och statligt grundbidrag till pensionärernas bostadstillägg. Båda dessa frågor har det gemensamt att de har stor ekonomisk betydelse för kommunerna och att de kan lösas oberoende av kommande uppgifts- och kostnadsfördelning mellan stat och kommun. 1 1976/77. 1976/77: 1307 Med hänvisning till det anförda föreslås1 att beslutar att hos regeringen begära förslag om statligt övertagande av personalkostnaderna vid barnstugorna. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) i '(Se även motion 1976/77: 1308)
mot · G0021308 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77:1308 av m. fl. om statligt grundbidrag till kommunalt bostadstillägg Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1976/77:1307 föreslås att beslutar att hos regeringen begära förslag om statligt grundbidrag till pensionärernas bostadstillägg. (vpk) i (vpk) i
mot · G0021309 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 1309 av m. fl. om kontroll av ämnen som misstänks komplicera grayiditeten har allt fler ämnen visat sig ha skadliga effekter på arvsmassan, eller framkalla ökad frekvens av spontana aborter. Exempel på sådana ämnen är radioaktiv strålning, narkosgaser, vinylklorid, bly m. m. Ofta finns ett samband mellan cancerframkallande egenskaper och de nämnda komplikationerna vid graviditeten. I vissa fall påverkas fostret under graviditeten, men i andra har skador inträffat på kvinnliga och manliga könsceller redan före befruktningen. Det är således inte tillfredsställande att föranstalta om att gravida kvinnor skall omplaceras för att eliminera den fosterskadande risken. Dessutom är graviditeten i allmänhet inte säkerställd förrän åtskilliga veckor in (graviditetens ). Dessa förhållanden stärker ytterligare att stora säkerhetsmarginaler måste finnas på gränsvärdena och särskilt för sådana ämnen som misstänks ha mutagena (arvsmasseförändrande), teratogena (fosterskadande), abortframkallande eller cancerframkallande egenskaper och effekter. Misstänkta cancerframkallande ämnen markeras i viss utsträckning i gränsvärdeslistan, och en liknande markering bör införas för ämnen som misstänks kunna medföra komplikationer vid graviditet. Såväl i som i och många andra länder används f. n. olika former av mutagentest, t. ex. test som anses ha stor relevans för effekter på människan när det gäller arvsmasseförändringar och cancer. En officiell utvärdering av dessa test bör göras, med bedömning av om sådana test skall göras obligatoriska för alla giftiga ämnen och i vilken utsträckning dessa test kan ligga till grund för säkerhetsmarginaler avseende gränsvärden - innan de är visade på människa - och markeringar i gränsvärdeslistan. Under hänvisning till ovanstående föreslås1 att uttalar 1. att speciellt stora säkerhetsmarginaler bör tillämpas för ämnen som misstänks ha effekter som kan komplicera graviditeter och att nollvärden införes , i enlighet med kravet rörande cancerframkallande ämnen, '(Se även motion 1976/77:1310) 1976/77: 1309 2. att ämnen som misstänks komplicera graviditeten markeras i hygieniska gränsvärdeslistan på likartat sätt som de cancerframkallande ämnena. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) i
mot · G0021310 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77:1310 av m. fl. om kontrollen av giftiga ämnen Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1976/77: 1309 föreslås att hos regeringen hemställer om att års utgång i en offentlig rapport utvärderas de s. k. mutagenicitetstesten (test på förändringar i arvsmassan) samt att förslag om tilllämpning av sådana test för kontroll av giftiga ämnen utarbetas. (vpk) i (vpk) i GOTAB 77 53077 1977
mot · G0021312 · 1977-01-25 00:00:00 — 1976/77 1312-1318 Motion 1976/77:1312 av m. fl. om utbildningen av förskolepersonal Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1976/77:1311 föreslås att uttalar att utbildningen av förskolepersonal bör göras enhetlig och att de som har barnsköterskeutbildning bör beredas möjlighet att genomgå förskollärarutbildning utan löneavdrag. (vpk) i (vpk) i INGA (vpk) 1 1976/77.
mot · G0021313 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77:1313 av m. fl. om tillvaratagande av barnomsorgens intressen vid stadsplaneiägg Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1976/77:1311 hemställs att uttalar att, i samband med stadsplaneiäggning för nybyggnation, stadsplanen ej bör godkännas om denna ej upptar utrymme för barnomsorgens behov, varvid inomhusyta per lägenhet bör anges som minimum. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) i INGA (vpk)
mot · G0021314 · 1977-01-25 00:00:00 — av herrar i Ulfsbyn och om idrottsmedicinsk forskning m. m. har genom utredningen "Idrott åt alla ställt sig bakom idrottsrörelsens kampenjer för ett ökat idrottsutövande i vårt land, inte bara tävlingsidrottande på elitnivå utan framför allt ett ökat motionsidrottande bland befolkningen. Idrottens attraktionskraft på ungdomen är välkänd och ett exempel på idrottens sociala betydelse. Tillgängliga data talar för att motionsidrott också kan vara av fysisk nytta och ett vapen i "friskvården, men några seriösa undersökningar som syftar till att visa om detta verkligen är fallet finns inte redovisade. En intensifierad forskning inom detta område är en angelägen uppgift i ett modernt samhälle och kan bredda vägen för ett friskare samhälle. Till detta kommer att ett allt bredare motionsidrottande efter hand får ett ökande behov av specialinriktad medicinsk service. Att detta behov måste tillgodoses har insetts i andra länder, där idrottsmedicin blivit en medicinsk specialitet, i vilken läkare efter flerårig vidareutbildning kan förvärva kompetens. 11, ex. DDR är denna specialistutbildning femårig. I finns över huvud taget ingen systematisk utbildning för läkare i idrottsmedicin vare sig i grund- eller i efterutbildningen. Ej heller finns någon idrottsmedicinsk specialitet. Sakkunskapen inom området är i vårt land begränsad till ett fåtal läkare med varierande specialitet och med idrottsmedicinsk verksamhet huvudsakligen som fritidsintresse. Vill vi ha ett fortsatt och ökat motionsintresse i vårt land, måste vi också arbeta för att skapa organisatoriska förutsättningar för en fungerande medicinsk forskning och service inom området. Med stöd av det anförda hemställs1 att hos regeringen anhåller om utredning av hur behovet av idrottsmedicinsk forskning och undervisning i idrottsmedicin under läkarnas grund- och vidareutbildning bör tillgodoses. () () 1 (Se även motion 1976/77:1315) 1* 1976/77.
mot · G0021315 · 1977-01-25 00:00:00 — av herrar i Ulfsbyn och om idrottsmedicinska serviceenheter, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1976/77:1314 hemställs att hos regeringen anhåller om utredning av 1. hur och var idrottsmedicinska serviceenheter bör byggas upp, 2. hur bestämmelser för specialiteten idrottsmedicin bör utformas. () ()
mot · G0021316 · 1977-01-25 00:00:00 — av i Skärstad m. fl. om körkortsutbildning inom den allmänna skolan Att ha tillgång till bil har blivit en nödvändighet för medborgaren i gemen. Den tid är länge sedan förbi, då bilen var en lyxvara som man både kunde ha och mista. är kommunikationsmönstret sådant att man utanför de större tätorterna blir mer eller mindre isolerad om man inte har möjlighet att anlita bil. Mot denna bakgrund kan det inte längre anses riktigt att medborgarna skall belastas med dryga kostnader för att ta körkort. Det råder allmän enighet om att trafikutbildningen måste vara så god som någonsin är möjligt, men just därför att man i ökad utsträckning strävar mot att nå detta mål ökas körkortskostnaderna ständigt. Den normala kostnaden för att ta körkort torde ligga vid . Vilken ekonomisk belastning detta kan betyda för den enskilde inser var och en. Särskilt hård blir belastningen för familjer med flera barn i körkortsåldern. Den bästa utvägen att åstadkomma den önskade goda trafikutbildningen utan att ekonomiskt belasta den enskilde är att på gymnasiets skolschema införa trafikutbildning som leder fram till körkort. Utbildningen bör bedrivas så att eleverna kan få körkort . För de ungdomar som inte går i gymnasiet och för vuxna personer som vill ta körkort bör kostnadsfria kurser i samhällets regi anordnas. I detta sammanhang är det också lämpligt att ändra själva formerna för körkortsproven. Som det nu är tar eleven en mängd lektioner för en körskollärare men skall sedan avlägga det helt avgörande provet inför en besiktningsman. Det måste anses olämpligt att läraren, som känner eleven väl efter alla lektioner, inte får vara med och så att säga sätta betyget, dvs. utfärda den handling som berättigar till körkort. Allt beror på hur eleven lyckas under den korta tid provet tar, på hur vädret, väglaget och trafikförhållandena över huvud taget är vid uppkörningen - och kanske också på besiktningsmannens humör för stunden. Det är förklarligt att många körkortssökande blir nervösa inför sådana prov och gör sämre prestationer än under mer normala omständigheter. Betydligt större hänsyn borde tas till elevens prestationer under den långa utbildningstiden. Med hänvisning till det anförda hemställs1 att hos regeringen begär utredning om införande av trafikutbildning som leder fram till körkort för bil dels på skolschemat i gymnasiet, dels i form av kostnadsfria kurser i samhällets regi. () i Skärstad () i Nennesholm '(Se även motion 1976/77:1317)
mot · G0021317 · 1977-01-25 00:00:00 — av i Skärstad m. fl. om ändrade regler för körkortsprov Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1976/77:1316 hemställs att hos regeringen begär utredning om ändrade former för körkortsproven, innebärande att större hänsyn tas till den körkortssökandes prestationer under själva utbildningen. () i Skärstad () ()
mot · G0021318 · 1977-01-25 00:00:00 — 1. att ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om den trafikpolitiska målsättningen och utgångspunkterna för den framtida trafikpolitiken, 2. att hos regeringen begär att åtgärder vidtas för att bygga upp ett sammanhållet planeringssystem på trafikpolitikens område, 3. att hos regeringen begär att en funktionell och samhällsekonomiskt betingad avgränsning av SJ:s affärsbanenät kommer till stånd och att reviderade principer för beräkning av SJ:s driftsersättning för trafiken på det trafiksvaga nätet föreläggs , 4. att hos regeringen begär att åtgärder vidtas för att utveckla den kollektiva trafiken samt skapa förutsättningar för regionala rabattkort och ett nytt bussbidragssystem, 5. att hos regeringen begär att omedelbara åtgärder vidtas för att utveckla en effektiv och förbättrad godstrafikförsörjning, syftande till en förstärkning av järnvägens konkurrenskraft och en riktig avvägning mellan landsvägstrafik järnvägstrafik och sjöfart. '(Se även motion 1976/77:1319)
mot · G0021319 · 1977-01-25 00:00:00 — 1976/77 1319-1322 1976/77: 1319 av m. fl. om åtgärder för att begränsa energiåtgången inom transportområdet, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1976/77:1318 hemställs att hos regeringen begär att åtgärder vidtas för att begränsa energiåtgången inom transportområdet och att forsknings- och utvecklingsarbetet inom trafiksektorn målinriktas och förstärks. () () () () 1 1976/77.
mot · G002132 · 1977-01-14 00:00:00 — Motion 1976/77:132 om extra avdrag för nedsatt skatteförmåga för diabetiker, m. m. För en diabetiker är kost och motion en ytterst väsentlig och grundläggande hörnsten för hur deras livssituation utvecklar sig. Många diabetiker kan klara av ett påfrestande och ansvarsfyllt arbete, även ett skiftarbete, och det finns också framstående idrottsmän som har diabetes. Det har gjorts åtskilliga utredningar, som kommit fram till att kosten för diabetiker att erhålla extra avdrag med . utan särskild prövning, om inkomsten för ogift är högst . och för gift . mansatt diabeteskost ger ett väsentligt dyrare hushåll. Det är enligt anvisningar, RSV Dt 75/76 32, möjligt för diabetiker att erhålla extra avdrag med utan särskild prövning, om inkomsten för ogift är högst och för gift . har avslagit motioner som syftat till en ändring av inkomstgränser under motivering, att det är bättre att hjälpa kroniskt sjuka med bidrag och andra åtgärder än att bevilja ett generellt avdrag. har inte beaktat att många diabetiker med rätt inställt insulin, rätt kost - och med det en dyrbar kost - samt lämplig motion fungerar som vilken frisk människa som helst. Kanske bättre, eftersom de flesta människor skulle må bra av en kost som utesluter bl. a. mycket fett, socker, bakverk o. d. ur kosten. Eftersom kosten gör att en diabetiker kan utföra sitt arbete, betala sina skatter och i övrigt fungera som en frisk samhällsmedborgare, är det rimligt att diabetiker får göra avdrag försina dyra matkostnader i självdeklarationen, oavsett vilken inkomst man har. Anser man att något inkomsttak är behövligt bör en normalinkomst vara det vägledande. De hushåll som har barn vilka är diabetiker bör också kunna komma i fråga när det gäller samma avdragsmöjligheter. Med anledning av det anförda föreslås att beslutar att hos regeringen ge till känna vad i motionen anförts beträffande diabetikers rätt till avdrag i självdeklarationen för dyra matkostnader och att denna rätt till avdrag också bör gälla skattskyldig som har barn med diabetes. () () GOTAB 52813 Slockholm 1977
mot · G0021321 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 1321 om en översyn av terrängkörningslagen Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1976/77:1320 av hemställes att hos regeringen anhåller om en översyn av den beslutade terrängkörningslagen, i enlighet med vad som anförts i motionen 1976/77:1320.
mot · G0021322 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77:1322 om försäkringspremierna för motorcyklar Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1976/77:1320 av hemställes att hos regeringen anhåller om översyn av 282 §, 2, mom. lagen om försäkringsrörelse för att erhålla rimligare försäkringspremier för motorcyklar.
mot · G0021324 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 1324 av m. fl. om upprustning av vandringsleder i fjällen Med hänvisning tili vad som anförts i motionen 1976/77:1323 hemställs att ger regeringen till känna att behovet av medel för upprustning och underhåll av vandringsleder i fjällen skall beaktas inom ramen för de sysselsättningspolitiska åtgärderna.
mot · G0021326 · 1977-01-25 00:00:00 — av m. fl. om energisparande åtgärder i Med hänvisning till vad som anförts i vår motion 1976/77:1325 rörande omedelbara sysselsättningspolitiska åtgärder hemställs att beslutar 1. hos regeringen begära att - med stöd av finansfullmakten en energisparkampanj i av i motionen 1976/77:1325 angivet slag genomfors, 2. bemyndiga regeringen att, inom ramen för denna kampanj, bevilja högre bidrag och lån för energisparande investeringari i enlighet med vad som anförs i motionen 1976/77:1325. () () () () HANS () i
mot · G0021328 · 1977-01-25 00:00:00 — av m. fl. om ändring i lagen om statlig inkomstskatt Under hänvisning till de motiv som anförts i den socialdemokratiska partimotionen 1976/77:1327 om inrättandet av en strukturfond föreslår vi att beslutar anta bifogade förslag till lag om ändring i lagen om statlig inkomstskatt (1947:576): Lag om ändring i lagen om statlig inkomstskatt (1947:576) Härigenom förordnas att 4 it 1 mom. lagenom statlig inkomstskatt! 1947:576) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 5; 1 mom. Från sammanlagda beloppet av den skattskyldiges inkomster från olika förvärvskällor får, med iakttagande av föreskriften i 22 it, avdrag ske för sådan socialförsäkringsavgift till folkpensioneringen enligt 19 kap. 3 i; lagen (1962:381) om allmän försäkring, tilläggspensionsavgift och avgift enligt 4 it lagen om allmän arbetsgivaravgift som påförts den skattskyldige näst före det taxeringsår, varom fråga är, i den mån avdrag icke åtnjutes enligt nästföljande stycke, samt, såvitt gäller annan skattskyldig än fysisk person, sådan socialförsäkringsavgift till folkpensioneringen enligt 19 kap. 3 it lagen (1962:381) om allmän försäkring, tilläggspensionsavgift och avgift enligt 4 it lagen om allmän arbetsgivaravgift som påförts den skattskyldige näst före det taxeringsår, varom fråga är, i den mån avdrag icke åtnjutes enligt nästföljande stycke, samt. såvitt gäller annan skattskyldig än fysisk person, 1 1976/77. oskiftat dödsbo och familjestiftelse, allmän kommunalskatt, som påförts den skattskyldige näst före taxeringsåret. oskiftat dödsbo och familjestiftelse, tvä tredjedelar av den allmänna kommunalskatt som påförts den skattskyldige näst före taxeringsåret. avdraget i fråga. Denna lag träder i kraft och skall tillämpas fr. o. m. . HANS () i () () () () GOTAB 53051 Slockholm 1977