mot · G002907 · 1977-01-25 00:00:00 — Vi föreslår i denna motion att uttalar att strejk aldrig får utgöra grund för avskedande. Obegränsad informations-, insyns- och kontrollrätt Den informationsskyldighet som arbetsköparna ålagts enligt paragraf 19 i MBL är ett framsteg, men värdet av fackföreningarnas informationsrätt urholkas avsevärt genom sekretessbestämmelserna i lagens paragrafer 21 och 22. Enligt vår uppfattning finns det ingen anledning att ha några lagstadganden om tystnadsplikt. kommunisterna anser att fackföreningsstyrelserna skall vara suveräna att avgöra i vilken omfattning informationen skall föras vidare till medlemmarna. Fackföreningarna skall ensamma avgöra hur informationen skall användas för att stärka fackets förhandlingsposition. Fackföreningarna skall ha obegränsad insyn och kontroll i företag och myndigheter och sedan kunna driva sina egna krav och förhandlingar med möjlighet 1976/77: 907 att vidta stridsåtgärder. Vi föreslår därför att paragraferna 21 och 22 utgår ur MBL. Det viktigaste området för utvidgning av fackets vetorätt anser vi nu vara vid köp och försäljning, nedläggning och förflyttning av företag och produktionsenheter samt vid företags utlandsinvesteringar. Vetorätt i det senare fallet har föreslagits i kommunisternas motion om åtgärder mot kapitalflykten. I denna motion föreslås att facklig organisation får vetorätt vid köp och försäljning samt nedläggning och förflyttning av företag eller produktionsenhet. Rätt till fackföreningsmöten på betald arbetstid Den fackliga verksamheten ställs inför allt större problem i dagens samhälle. Lönarbetarna har inte samma möjlighet att aktivt delta i den fackliga verksamheten som . Detta beror till stor del på ökad stress och jäkt i arbetet och på arbetsköparnas ständigt växande krav på ökad effektivitet i arbetsprocessen. Omstruktureringen av näringslivet har också medfört att de anställda ofta tvingas arbeta långt från hemmet och att de på så sätt får betydligt längre restider än tidigare, vilket också försvårar att delta i fackföreningsmöten på kvällstid. Informations- och beslutande fackföreningsmöten på arbetsplatserna under betald arbetstid utan inblandning av arbetsköparna skulle underlätta en aktivisering av de fackliga organisationerna. På dessa möten kan medlemmarna bl. a. ta vara på den utvidgade informationen och diskutera vilka krav som skall föras fram i förhandlingar. Vi upprepar vårt krav om fackföreningsmöte på betald arbetstid och föreslåratt lagen tillförs en ny paragraf som stadgaratt lokal facklig organisation har rätt till fackföreningsmöte på arbetsplatsen på betald arbetstid med minst . Tid utöver detta bör vara en förhandlingsfråga. Rätt till politisk verksamhet på arbetsplatserna Rätten att bedriva politisk verksamhet på arbetsplatserna behandlades också i samband med antagande av MBL. biföll socialdemokraternas förslag att låta facket och arbetsköparna i förhandling göra upp om hur och i vilken omfattning lönarbetarna skall få bedriva politisk verksamhet på arbetsplatserna. Denna lösning" är oacceptabel. När blev politisk demokrati en förhandlingsfråga? Fri opinionsbildning och politisk verksamhet betraktas i samhället i övrigt som odiskutabla medborgerliga fri- och rättigheter. 1976/77: 907 nisterna krävde att lönarbetarna i MBL skulle få laglig rätt att på arbetsplatserna få bedriva politisk verksamhet. Detta krav avslogs av de övriga riksdagspartierna. Vpk reser på nytt kravet att lönearbetarna skall ha laglig rätt att bedriva politisk verksamhet på arbetsplatserna. Det är hög tid att öppna fabriksportarna för demokratiseringsprocessen i samhället. Vi föreslår att lagen tillförs en ny paragraf, som ger de anställda rätt till politisk verksamhet på arbetsplatserna. Obegränsad räll till politiska strejker och internationella solidaritetsåtgärder En av de allvarliga bristerna i den nya arbetslagstiftningen är att lagen inte klart stadgar rätt till politiska strejker och rätt till sympatiaktioner till förmån för arbetarklassen och folken i andra länder där politiskt förtryck råder. Fackföreningarna måste i alla lägen kunna sätta kraft bakom de krav som ställs. Många av fackföreningsrörelsens krav är politiskt betingade. Det kan inte vara riktigt att fackföreningsrörelsen skall stå utan sitt effektivaste kampmedel i en allvarlig politisk situation-exempelvis om regeringen skulle vilja ansluta till EG eller Nato. Vpk anser det nödvändigt att fackföreningsrörelsen utan tveksamhet om rättigheterna kan utveckla hela sin kraft i lönarbetarnas intresse i en politisk situation som går emot arbetarklassens intressen. Lika nödvändigt är det att fackföreningsrörelsen kan utveckla hela sin kapacitet till stöd för förtryckta folk i länder där det råder politiskt och fackligt förtryck. Vpk anser det vara en självklarhet att fackföreningsrörelsen skall ha laglig rätt att vidta kraftågärder för att solidarisera sig med klassbröder världen över. På dessa två punkter får det inte råda några oklarheter eller avsaknad av lagstiftning. Vi reser därför på nytt kravet om obegränsad facklig rätt till politiska strejker och internationella solidaritetsaktioner och att detta slås fast i en ny lagparagraf. Samma demokratiska rättigheter för de offentliganställda En lag om demokratiska rättigheter skall inte göra några undantag för offentliganställda. Där skall, som på den privata sektorn, gälla att fackföreningarna skall ha obegränsad förhandlings- och strejkrätt. Lagen om offentlig anställning inskränker strejkrätten t. o. .m. mer än för anställda i den privata sektorn. Arbetslivet har mer och mer kommit att utvecklas på samma sätt inom den s. k. offentliga sektorn som i de privata företagen; ständigt ökad effekt i visering av verksamheten, ökad arbetshets och utslagning. Därför är det en självklarhet att de offentligt anställda måste kunna kämpa för bättre arbetsvillkor, trygghet i anställningen, en godtagbar lön, en riskfri arbetsmiljö som för 1976/77: 907 hindrar stress och utslagningar m. m. Det har gått troll i orden kring talet att avtal inte kan träffas i frågor som faller under myndighets beslut då detta skulle inkräkta på den politiska demokratin. Det är inte omfattande avtal som är viktigast. Det viktigaste även för de offentliganställda är att genom obegränsad förhandlings- och strejkrätt samt andra demokratiska rättigheter kunna kämpa för bättre arbetsvillkor. Det innebär ingen inskränkning i den politiska demokratin om de över 1 miljon anställda i statlig och har rätt att genom demokratiska rättigheter påverka sina arbetsvillkor. Detta upphäver ju inte att det är myndigheten som fattar de avgörande besluten. När fackföreningen så påfordrar skall den kunna använda de demokratiska rättigheterna för att direkt påverka de centrala myndigheterna och förhandla med regeringen, landstingens förvaltningsutskott och kommunstyrelserna om ramarna för den ekonomiska verksamheten, som bestämmer de offentliganställdas arbetsförhållanden. kommunisterna föreslår att kap. 3 om fredsplikten utgår ur lagen om offentlig anställning och att alla utökade övriga rättigheter, som föreslås i motionen, fullt ut skall gälla även anställda i offentlig anställning. Bort med kopplingen löneavtal och andra avtal Kopplingen att förhandlingar om s. k. medbestämmandeavtal måste tas upp i samband med löneförhandlingarna kritiserades mycket starkt i arbetsplatsremissen om paragraf 32-utredningen. LO framförde stark kritik. TCO krävde att denna koppling skulle bort så att fackföreningsrörelsen när som helst och utan fredsplikt kunde ta upp förhandling om avtalsreglering av oreglerade frågor. De fackliga organisationernas farhågor för att arbetsköparna skulle utnyttja denna koppling för ett köpslående om löner och andra avtal har bekräftats redan i den första avtalsrörelsen efter MBL:s ikraftträdande. SAF utnyttjar hänsynslöst denna koppling för att tvinga fram dåliga löneavtal och avtal om s. k. medbestämmande som maximalt gynnar arbetsköparna. Endast kommunisterna yrkade avslag på MBL:s paragraf 44, där denna koppling bestäms. Vi reser på nytt kravet att paragraf 44 utgår ur lagen tillsammans med fredspliktsparagraferna. En lag som skall underlätta lönearbetarnas kamp för förändring av arbetslivets villkor måste förutom demokratiska rättigheter utgå från en social målsättning. kommunisterna föreslår att beslutar om följande målsättning: 1976/77: 907 Överordnade målsättningar vid reformering av arbetsrätten och arbetslivets villkor skall vara trygghet i anställningen, arbetstillfredsställelse med meningsfullt arbete och riskfri arbetsmiljö utan arbetshets och utslagning. Frågan om ökad effektivitet och produktivitet skall underordnas dessa övergripande målsättningar. Om inte bifaller de huvudkrav som kommunisterna för fram i denna motion, så yrkar vi på att beslutar 1. att uppsägning eller avskedande ej skall få vidtas mot deltagare i olovlig arbetskonflikt, sålunda ej heller om strejk stör den ordinarie fackliga verksamheten, 2. att arbetsköpare ej skall ges möjlighet att bli befriad från fredsplikt för att möta stridsåtgärd, 3. att strejkande arbetare inte i något fall skall kunna dömas till skadestånd och ej heller deras fackliga organisationer, 4. att facklig organisation aldrig kan ådömas skadestånd vid utövande av tolkningsföreträde och vetorätt i entreprenadfrågor och att 39 $ utgår ur lagen om medbestämmande i arbetslivet, 5. att 44 S om kvardröjande stridsrätt i lagen om medbestämmande i arbetslivet ändras till följande lydelse: Facklig organisation kan oberoende av kollektivavtal om löner och anställningsförhållanden och kollektivavtal i övrigt begära att fråga som avses i 32 !j skall regleras i kollektivavtal utan att förhandlingar därom omfattas av fredsplikt. Med hänvisning till det anförda Föreslås att beslutar 1. att följande sociala målsättning förs in i lagen om medbestämmande i arbetslivet: "Överordnade målsättningar vid reformering av arbetsrätten och arbetslivets villkor skall vara trygghet i anställningen, arbetstillfredsställelse med meningsfullt arbete och riskfri arbetsmiljö utan arbetshets och utslagning. Frågan om ökad effektivitet och produktivitet skall underordnas dessa överordnade målsättningar. 2. att vidta följande förändringar i lagen om medbestämmande i arbetslivet: a) att fackförening skall ha obegränsad förhandlingsrätt i alla frågor och att arbetsköparen har primär förhandlingsskyldighet i alla frågor innan ändring får vidtas samt att 10-12 $$ ändras enligt bifogad lagtext, 1976/77: 907 b) att den lokala och centrala fackföreningen skall ha obegränsad strejkrätt genom att fredsplikten utgår ur lagen samt att 41 § ändras enligt bifogad lagtext och att 42^45 §5 utgår, c) att facklig organisation skall ha vetorätt mot arbetsköparens beslut i följande frågor: - vid köp och försäljning samt vid förflyttning och nedläggning av företag och produktionsenheter, - vid anlitande av entreprenörer, samt att 38 ij ändras enligt bifogat lagförslag och att 39 och 40 SS utgår, d) att fackföreningen skall ha rätt till insyn och kontroll utan att hindras av sekretess samt att 21 och 22 SS utgår, e) att avtal kan träffas om anställning, ledning och fördelning samt företagets verksamhet i övrigt på grundval av demokratiska rättigheter på arbetsplatsen samt att 32 S ändras enligt bifogad lagtext, 0 att endast arbetsköpare kan ådömas skadestånd samt att 54 § ändras enligt bifogad lagtext, och att 55-70 SS utgår, g) att deltagande i strejk aldrig får utgöra grund för uppsägning eller avskedande; 3. att kap. 3 utgår ur lag om offentlig anställning; 4. att lagen om medbestämmande i arbetslivet och lag om offentlig anställning tillförs tre nya paragrafer med följande lydelse: Facklig organisation äger obegränsad rätt till politiska strejker och internationella fackliga solidaritetsaktioner. Lokal facklig organisation äger rätt att på arbetsplatsen under minst genomföra möten på betald arbetstid. Anställda hos företag och myndigheter äger rätt till politisk verksamhet på arbetsplatsen. 5. att under förutsättning att punkten 2 ovan icke skulle vinna bifall beslutar: a) att uppsägning eller avskedande ej skall få vidtas mot deltagare i olovlig arbetskonflikt; sålunda ej heller om strejk stör den ordinarie fackliga verksamheten, b) att arbetsköpare ej skall ges möjligheter att bii befriade från fredsplikt för att möta stridsåtgärd, c) att strejkande arbetare inte i något fall skall kunna dömas till skadestånd för deltagande i strejk och ej heller deras fackliga organisationer, d) att facklig organisation aldrig kan ådömas skadestånd vid utövande av tolkningsföreträde och vetorätt i entreprenadfrågor och att 57 S utgår ur lagen om medbestämmande i arbetslivet. e) att 44 $ om kvardröjande stridsrätt i lagen om medbestäm 1976/77: 907 mande i arbetslivet erhåller följande ändrade lydelse: "Facklig organisation kan oberoende av kollektivavtal om löner och anställningsförhållanden eller kollektivavtal i övrigt begära att fråga som avses i 32 § skall regleras i kollektivavtal utan att förhandlingar därom omfattas av fredsplikt." (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) i (vpk) (vpk) 1976/77: 907 Förslag till ändring i lagen om medbestämmande i arbetslivet och i lagen om offentlig anställning har rätt till förhandling med arbetsgivare i fråga rörande förhållandet mellan arbetsgivaren och sådan medlem i organisationen, som är eller har varit arbetstagare hos arbetsgivaren. Arbetsgivare har motsvarande rätt att förhandla med arbetstagarorganisation. Förhandlingsrätt enligt forsta stycket tillkommer arbetstagarorganisationen även i förhållande till organisation som arbetsgivaren tillhör och arbetsgivarens organisation i förhållande till arbetstagarorganisationen. Innan arbetsgivare beslutar om viktigare förändring av sin verksamhet, skall han på eget initiativ förhandla med arbetstagarorganisation i förhållande till vilken han är bunden av kollektivavtal. Detsamma skall iakttas innan arbetsgivare beslutar om viktigare förändringar av arbetseller anställningsförhållandena för arbetstagare som tillhör organisationen. Om synnerliga skäl föranleder det. får arbetsgivaren fatta och verkställa besia t innan han har fullgjort sin förhandlingsskyldighet enligt första stycket. Facklig organisation har rätt till förhandling med arbetsgivare i alla frågor rörande förhållandet mellan arbetsgivaren och sådan medlem i organisationen, som är eller har varit anställd hos arbetsgivaren. Arbetsgivare har motsvarande rätt att förhandla med facklig organisation. Förhandlingsrätt enligt första stycket tillkommer facklig organisation även i förhållande till organisation som arbetsgivaren tillhör och arbetsgivarens organisation i förhållande till den fackliga organisationen. Innan arbetsgivare beslutar om förändring av sin verksamhet, skall han på eget initiativ förhandla med den fackliga organisationen i förhållande till vilken han är bunden av avtal. Detsamma skall iakttagas innan arbetsgivare beslutarom förändring av arbets- eller anställningsförhållanden för anställd som tillhör organisationen. 1976/77: 907 När arbetstagarorganisation som avses i 11 S påkallar det, skall arbetsgivare även i annat fall än där anges förhandla med organisationen innan han fattar eller verkställer beslut, som rör medlem i organisationen. Om särskilda skäl föranleder det, får arbetsgivaren dock fatta och verkställa beslutet innan han har fullgjort sin förhandlingsskyldighet. Mellan parter som träffar kollektivavtal om löner och allmänna anställningsvillkor bör, om arbetstagarparten begär det, även träffas kollektivavtal om medbestämmanderätt för arbetstagarna i frågor som avser ingående och upphörande av anställningsavtal, ledningen och fördelningen av arbetet och verksamhetens bedrivande i övrigt. Innan arbetsgivare beslutar att låta någon utföra visst arbete för hans räkning eller i hans verksamhet utan att denne därvid skall vara arbetstagare hos honom, skall han på eget initiativ förhandla med arbetstagarorganisation i förhållande till vilken han är bunden av kollektivavtal för sådant arbete. Första stycket gäller ej, om arbetet är av kortvarig och tillfällig natur eller kräver särskild sakkunskap och ej heller om den tilltänkta åtgärden i allt Kår facklig organisation som avses illS påkallar det, skall arbetsgivare även i annat fall än där anges förhandla med organisationen innan han fattar eller verkställer beslut, som rör medlem i organisationen. På grundval av demokratiska rättigheter på arbetsplatsen innebärande facklig organisations rätt till förhandlingar i alla frågor, strejkrätt, vetorätt mot arbetsköparens åtgärder i följande frågor: vid köp och försäljning samt vid förflyttning och nedläggning av företag, vid anlitande av entreprenörer, kan mellan parter som träffar avtal om löner och allmänna anställningsvillkor, om facklig organisation begär det, även träffas avtal i frågor som avser ingående och upphörande av anställningsavtal, ledning och fördelning av arbetet och verksamhetens bedrivande i övrigt. Beslutar och verkställer arbetsgivare eller avser att verkställa beslut, vilka strider mot grundläggande fackliga intressen, har facklig organisation rätt att förhindra eller avbryta genomförandet av beslut genom vetorätt mot arbetsgivarens åtgärder i följande frågor: - vid köp och försäljning samt vid förflyttning och nedläggning av företag - vid anlitande av entreprenörer 1976/77: 907 väsentligt motsvarar åtgärd sorn har godtagits av arbetstagaroiganisationen. Om organisationen i särskilt fäll påkallar det, är arbetsgivaren dock skyldig att förhandla innan han fattar eller verkställer beslut. Om synnerliga skäl föranleder det, får arbetsgivaren fatta och verkställa beslut innan han har fullgjort sin förhandlingsskyldighet enligt första stycket. Påkallas förhandling enligt andra stycket, är arbetsgivaren icke skyldig att uppskjuta beslutet eller verkställigheten till dess förhandlingsskyldigheten har fullgjorts, om särskilda skäl föreligger mot uppskov. I fråga om förhandling enligt första och andra styckena äger 14 | motsvarande tillämpning. Arbetsgivare och arbetstagare som är bundna av kollektivavtal får icke vidtaga eller deltaga i arbetsinställelse (lockout eller strejk), blockad, bojkott eller annan därmed jämförlig stridsåtgärd, om avtalet har ingåtts av organisation och denna ej i behörig ordning har beslutat åtgärden, om åtgärden strider mot bestämmelse om fredsplikt i kollektivavtal eller om åtgärden har till ändamål 1. att utöva påtryckning i tvist om kollektivavtals giltighet, bestånd eller rätta innebörd eller i tvist huruvida visst förfärande strider mot avtalet eller mot denna lag, 2. att åstadkomma ändring i avtalet, 3. att genomföra bestämmelse, som är avsedd att tillämpas sedan avtalet har upphört att gälla, eller 4. att stödja annan, när denne icke själv får vidtaga stridsåtgärd. Lokal och central facklig organisation som är bunden av kollektivavtal äger rätt att utöva påtryckning i tvist om kollektivavtals giltighet, avtals innebörd eller tvist huruvida visst förfärande strider mot avtalet genom strejk, blockad, bojkott eller annan därmed jämförlig stridsåtgärd. 1976/77: 907 Arbetsgivare, arbetstagare och organisation som bryter mot denna lag eller mot kollektivavtal skall ersätta uppkommen skada, om ej annat föijer av vad nedan sägs. Arbetsgivare eller arbetsgivares organisation som bryter mot denna lag eller mot avtalet skall ersätta uppkommen skada. 55-70 S5 utgår. GOTAB 52989 Slockholm 1977