ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G0021597 · 1977-04-19 00:00:00 — av herrar Träff och Komstedt med anledning av propositionen 1976/77:123 med förslag till konsumentkreditlag m. m. I regeringens proposition 1976/77:123 med förslag till ny konsumentkreditlag etc. föreslås bl. a. att man ej skall ta med möjligheten för säljaren att genom s. k. koppling knyta reparationer eller andra åtgärder med avseende på avbetalningsgodset till avbetalningsskulden. Denna kopplingsrätt utgör ett undantag från det generella förbud som sedan gammalt finns i avbetalningslagen och som förhindrar ett införande av främmande element i avbetalningsaffärerna. För många hushåll är bilinnehavet nödvändigt för försörjning och familjeliv. En icke obetydlig del av hushållens disponibla inkomster används för personbilens drift och underhåll. Även oförutsedda kostnader av stor betydelse för de enskilda hushållen uppkommer från tid till annan. Plötsliga reparationsbehov kan dyka upp när de är som mest olämpliga för hushållskassan, ofta i situationer då reparationerna inte bör eller kan uppskjutas. Det kan gälla både funktionsfel, som det vore ekonomiskt felaktigt att senarelägga, och trafiksäkerhetsbrister som inte får uppskjutas. Man skall ha i minnet att avbetalningsköp är mycket vanligare beträffande begagnade bilar än nya, och reparationsbehov blir av naturliga skäl vanligare på de begagnade objekten där dessutom i många fall garantier inte förekommer. 1 den mån garantier lämnas är de som oftast kortare än på nybilssektorn. Kopplingsrätten utgör ett snabbt, billigt och seriöst kreditgivningsalternativ med god säkerhet. Åtskilliga av de förslag till ökat konsumentskydd som presenterats i propositionen om ny konsumentkreditlag är starkt motiverade av förekommande missförhållanden. Beträffande den begränsade kopplingsrätt som gällt har man dock knappast kunnat ge några belägg för missbruk eller på annat sätt negativa effekter av den typsom anförs i propositionen (s. 124). Regeringsförslaget i denna del innebär i stället risker för att ekonomiskt svaga konsumentgrupper som köpt sina bilar på avbetalning kan undandragas kreditmöjlighet för ekonomiskt eller trafiksäkerhetsmässigt betingade reparationsarbeten. Med stöd av det anförda hemställs att måtte besluta att den nu gällande bestämmelsen om kopplingsförbehåll i8 Si 1915årsavbetalningsköplagskall ingåi den nya konsumentkreditlagen. () ()
mot · G0021600 · 1977-04-19 00:00:00 — av m. fl. Med anledning av propositionen 1976/77:127 om upphävande av statlig myndighets skyldighet att anlita Post- och , I propositionen 1976/77:127 föreslår regeringen att reglerna i kungörelsen (1974:591) om skyldighet för medelsförvaltande statliga myndigheter m. fl. att i vissa fall anlita , postgirot eller Post- och (PKbanken) ändras på så sätt att föreskriften om Post- och i stället skall avse bankinstitut i allmänhet. Huvudprincipen är och skall alltjämt vara att myndigheter skall placera disponibla kontanta medel i eller på postgirot. har härutöver öppnats möjlighet till placering i vissa fall även hos . Denna ordning som har lång hävd och överensstämmer med statens intressen bör bevaras. Kungörelsen 1974:591 ger emellertid möjlighet för myndighet att - efter prövning av regeringen - även få placera medel i . Denna möjlighet har utnyttjats mycket restriktivt. Vidare föreskriver kungörelsen att myndighet vid övriga banktransaktioner skall anlita - utöver och postgirot - , om det kan ske utan väsentlig olägenhet. Denna prioritering av den statliga affärsbanken framför andra bankinstitut har gällt i , i princip sedan tillkomsten av en rent statlig affärsbank. När principen infördes väckte den ingen debatt, utan det är först som man från borgerligt håll velat upphäva den. () påpekar i sitt remissyttrande att verket inte mottagit någon kritik från myndigheterna mot sätt att fullfölja gjorda åtaganden, och RRV konstaterar därför att det inte av sådana skäl finns anledning upphäva föreskriften kungörelse. Detta ansluter också till påpekande att man erbjuder de statliga myndigheternas marknadsmässiga villkor. Det har således enligt vår uppfattning inte visats på några olägenheter för statsverket av nu gällande ordning. Det är allmänt bekant, vilket också utvecklats av bankinspektionen, att man inom det privata näringslivet i betydande utsträckning grupperar sig kring en viss bankförbindelse (SE-banksgruppen, Handelsbanksgruppen osv.). På samma sätt är det naturligt att staten och dess myndigheter om inte klara olägenheter påvisas - för kommersiella banktjänster utnyttjar statens bank. Denna princip ligger till grund kungörelse och bör alltjämt gälla. Häutöver bör påpekas att nuvarande ordning från samhällsekonomisk synpunkt framstår som rationell och kostnadsbesparande. 1 1976/77. Under åberopande av det anförda föreslår vi att beslutar avslå regeringens proposition 1976/77:127. HANS () i
mot · G0021601 · 1977-04-19 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:127 om upphävande av statlig myndighets skyldighet att anlita Post- och , Statliga myndigheter och andra statliga organ har skyldighet att i vissa fall anlita , postgirot eller . , stödd av , föreslagit en ändring häri ställer nu regeringen förslaget att statlig myndighets skyldighet att anlita skall upphöra. Regeringen går här de privata bankintressenas ärenden. Regeringsförslaget fotas på ett principiellt ställningstagande om konkurrensfrihet. Detta är som princip för det första felaktigt - kapitalismens konkurrensmekanism står i motsättning till medvetet) styrning och samhällelig planering. Ett förstatligande av kreditväsendet ger bättre möjligheter till sådan planering och styrning. Att mot denna bakgrund söka stärka de privata bankintressenas konkurrenskraft gentemot den statliga affärsbanken är på denna grund principiellt felaktigt. Regeringsförslagets principgrund står för det andra i skarp kontrast mot hur näringslivet över huvud fungerar. Det avlägsnar sig för var dag från den klassiska liberalismens konkurrensbegrepp. När detta tas fram i ett sådant här sammanhang blir det till en hycklande förevändning. Det har icke kunnat påvisas att det finns någon som helst olägenhet för de statliga företagen att ha sina bankaffärer med i de fall detta stadgas. Ingen har kunnat visa att det skulle vara något fel på den servicenivå som håller i dessa fall. Enligt checklönekommitténs remissyttrande kan ingen annan bank erbjuda denna servicenivå. Den kan än mindre då erbjudas till lägre kostnad. Regeringsförslaget har således inga sakliga skäl utan enbart ett grumligt principresonemang som grund. Det bör därför avslås. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar att avslå propositionen 1976/77:127. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G0021608 · 1977-04-19 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:134 om ändring i läkemedelsförordningen (1962:701) Läkemedelskontrollen har till syfte att garantera att skadliga varor ej kommer in på marknaden. Den skall också kunna bestyrka att läkamedel verkligen har uppgiven effekt. Alla skäl talar för att läkemedelskontrollen snarare bör förstärkas än försvagas. Att undantaga s. k. naturmedel från denna kontroll förefaller mindre välbetänkt. Det innebär en försvagning av läkemedelskontrollen. Regeringens förslag i propositionen 1976/77:134 bör således avslås. Med hänvisning till ovanstående föreslås att beslutar att avslå propositionen 1976/77:134 (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) i
mot · G0021611 · 1977-04-20 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:139 om vissa varvsfrågor Vi har ingenting att erinra mot de förslag som framläggs i propositionen 1976/77:139 för att avhjälpa de problem som den svenska varvsindustrin f. n. brottas med. Men beträffande två projekt vill vi framföra några kompletterande synpunkter. Departementschefen framhåller att projektet fordrar en noggrann prövning samt att frågan f. n. prövas inom . Mot denna bakgrund är han nu inte beredd att förorda särskilda statliga medel för projektets igångsättande. Vi har föreståelse för detta men vill i sammanhanget understryka vikten av en skyndsam handläggning inom . Från vederbörande instansers sida i har projektet blivit föremål för en synnerligen omfattande bearbetning och utvärdering, som lett till att de ursprungliga planerna modifierats och att projektet inordnats i skolmyndigheternas långsiktiga planering. Om kommer till genomförande beräknar man att behovet av en ny gymnasieskolbyggnad på elimineras. I samband med den kraftigt neddragna varvsverksamheten i kommer ett stort antal tjänstemän att friställas. Arbetsmarknaden för tjänstemän i är redan nu bekymmersam, varför alla åtgärder som kan förbättra situationen är betydelsefulla. I beräknas bortåt 100 varvstjänstemän av totalt 900 anställda kunna utnyttjas för utbildnings- och andra lämpliga arbetsuppgifter, varför det är angeläget att beslut fattas så snabbt som möjligt för att underlätta arbetsmarknads- och skolmyndigheternas planering och arbete. Mot ovan angiven bakgrund vill vi därför understryka vikten av att beredningen av inom regeringens kansli bedrivs med största möjliga skyndsamhet, så att proposition i ärendet kan framläggas senast i anslutning till att börjar sin session . Lokaliseringen av varvskoncernens moderbolag Principiellt är vi något betänksamma till bildandet av stora koncerner, men då alternativet synes vara att inordna varven i den ännu större koncernen , anser vi oss kunna acceptera departementschefens förslag. I propositionen synes icke något förslag beträffande moderbolagets lokalisering ha lagts. Såvitt vi kan finna talar mycket för att moderbolaget lokaliseras till . Genom neddragning av varvskapaciteten där frigörs många skickliga tjänstemän med stor erfarenhet av varvsfrågor. Dessutom kommer ju även efter neddragningarna den största varvskapaciteten inom den statliga sektorn av varvsnäringen att vara för handen i . Såväl från rekryteringssynpunkt som av många andra skäl finner vi därför att regeringen med fördel bör kunna utse såsom lokaliseringsort för den statliga varvskoncernens moderbolag. Under hänvisning till vad vi anfört hemställs att ger regeringen till känna vad vi i motionen anfört beträffande dels det s. k. , dels lokaliseringen av den statliga varvskoncernens moderbolag. () ()
mot · G0021614 · 1977-04-29 00:00:00 — av herrar Wachmeister i och med anledning av propositionen 1976/77:144 om höjning av mervärdeskatten, m. m. I ovanstående proposition föreslår regeringen bl. a. en investeringsavgift om på vissa s. k. oprioriterade byggnadsarbeten som påbörjas under tiden 15 maj 1977-30 juni 1978.0m läget på arbetsmarknaden så motiverar föreslås regeringen kunna medge befrielse från investeringsavgift inom vissa regioner. Om andra synnerliga skäl föreligger i det enskilda fallet, skall även befrielse från avgift, helt eller delvis, kunna ske. Det sägs att tillämpningen av dispensregeln bör bli mycket restriktiv. Enligt vår mening är förslaget om investeringsavgift väl ägnat att i ett besvärligt kreditmarknadsläge ge tillverkningsindustrin ökade resurser för produktiva investeringar. Det ligger också i sakens natur att alltför omfattande dispensgivning kan medföra att avsedd effekt med reformen inte uppnås. Det kan emellertid uppstå tidsmässiga tröskeleffekter, där av rättviseskäl dispensregeln bör kunna tillämpas något generösare. Har en kommun exempelvis innan propositionen blev bekant sökt igångsättningstillstånd för byggstart före 15 marj 1977 men fått sådant tillstånd beviljat till tidpunkt efter detta datum, bör dispens från investeringsavgift kunna lämnas. Med stöd av vad som ovan framförts hemställs att vad i motionen anförts om tillämpning av dispensregler för investeringsavgift ges regeringen till känna. () () i
mot · G0021616 · 1977-04-29 00:00:00 — Motion 1976/77: 1616 av herrar Hallenius och i med anledning av propositionen 1976/77:144 om höjning av mervärdeskatten, m. m. I propositionen 1976/77:144 föreslås en investeringsavgift om 15 96 på vissa s. k. oprioriterade byggnadsarbeten. Till dessa byggnader räknas en lång rad byggnader som avser arbetsplatser. Sålunda omfattar investeringsavgiften bensinstation, reparationsverkstad för motorfordon, butiks-, kontors-, bank-, hotell-, restauranglokaler m. m. Mot detta finns ingen anledning rikta anmärkning. I vissa fall kan det dock inträffa att byggnadsarbeten i sådana lokaler måste vidtas för att tillgodose de anställdas berättigade krav på sin arbetsmiljö. I sådana fall förefaller det vara orimligt att byggnadsarbetet skall kunna belastas med en investeringsavgift. Detta skulle ekonomiskt kunna omöjliggöra ett nödvändigt arbete och då slå ut en arbetsplats. För att komma till rätta med denna situation är det rimligt att undantag från investeringsavgiften generellt beviljas om byggnadsarbetet avser en åtgärd till följd av ett åläggande från yrkesinspektionen eller hälsovårdsnämnd. En sådan åtgärd måste rimligtvis kunna räknas som ett prioriterat byggnadsarbete. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande undantag från investeringsavgift för sådana byggnadsarbeten som följer av ålägganden från yrkesinspektionen eller hälsovårdsnämnd. () ()
mot · G0021618 · 1977-04-29 00:00:00 — 1976/77: 1618 av m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:144 om höjning av mervärdeskatten, m. m. Regeringens förslag att höja mervärdeskatten är fördelningspolitiskt reaktionärt. Det urholkar de arbetandes reallöner. Det är dessutom ekonomiskt-politiskt illa överlagt i då sysselsättningen hotas för allt fler arbetande. Rättare sagt: det vore illa överlagt av regeringen om den vöre intresserad av att upprätthålla sysselsättningen. Det är den inte. Dess främsta bekymmer är exportkapitalets profiter. Regeringsförslaget måste på denna punkt tillbakavisas. - i anledning av regeringens kompletteringsproposition - kommer vi att redovisa vår syn på den kapitalistiska krisen och på den ekonomiska politiken. Det är - om än inte förvånande - ett tecken på brådstörtning och desperation att regeringen bryter loss vissa centrala delar av sin ekonomiska politik från dess helhetssammanhang. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar att avslå förslaget i propositionen 1976/77:144 om höjd mervärdeskatt. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G0021619 · 1977-04-29 00:00:00 — Motion 1976/77: 1619 med anledning av propositionen 1976/77:144 om höjning av mervärdeskatten, m. m. I propositionen 1976/77:144 föreslås, som ett led i regeringens s. k. åtstramningspaket, att en investeringsavgift införs för vissa byggnadsarbeten. Även vid tidigare tillfällen har beslutat om investeringsavgift för vissa s. k. oprioriterade byggen. Föreliggande förslag ansluter sig i stort sett till lagstiftning i fråga om avgränsningen av det oprioriterade området. I ett avseende har dock en utvidgning skett: de kyrkliga samlingslokalerna har, i motsats till vad som skedde 1970, särskilts från övriga samlingslokaler och därmed hänförts till den avgiftsfria sektorn. Motiv för att undanta de kyrkliga lokalerna kan i och för sig anföras, även om sådana saknas i propositionen. Det finns dock starka motiv att låta avgiftsfri heten även omfatta de profana lokalerna. Dessa lokaler stöds av statliga bidrag såväl i fråga om nybyggen, upprustning, inventarieanskaffning, handikappstöd och energistöd. Därmed anser jag det motiverat att undanta såväl kyrkliga som profana samlingslokaler av samma skäl som man i propositionen har undantagit vissa andra byggnadsarbeten som erhåller statligt stöd enligt särskilda författningar. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att antar förslaget i propositionen 1976/77:144 om lag om investeringsavgift med den ändringen att avgift ej skall utgå för byggnadsarbete som kan stödas enligt reglerna i kungörelsen (1973:400) om statligt stöd till allmänna samlingslokaler. GOTAB 53971 Slockholm 1977
mot · G0021620 · 1977-04-29 00:00:00 — 1976/77 1620-1621 av herrar i och Komstedt med anledning av propositionen 1976/77:144 om höjning av mervärdeskatten, m. m. Den höjning av mervärdeskatten som föreslås i propositionen 1976/77:144 med verkan från innebär praktiska problem för detaljhandeln när det gäller ommärkning av varor etc. Detta förhållande orsakas främst av att höjningen inträffar under en löpande redovisningsperiod. Oavsett om vissa övergångsregler skulle kunna tillåtas, kommer om märk ningsarbetet i detaljhandeln att bli mycket betydande under hela juni månad och sannolikt även under resterande del av sommaren. I en sådan situation förefaller det vara lämpligt att man tillät berörda affärer att dela upp momsredovisningen enligt nedanstående förslag: Den redovisning av mervärdeskatten som detaljhandeln skall göra får omfatta endast månaden maj. Vid nästkommande redovisningstillfälle skall redovisningen av mervärdeskatten omfatta månaderna juni, . Därefter skall redovisningen följa den normala rutinen. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att detaljhandelns momsredovisning med ändring av vad som föreslås i propositionen 1976/77:144 får ske enligt följande: 1. för endast månaden , 2. för månaderna juni, . () ()
mot · G0021621 · 1977-05-03 00:00:00 — av herrar Rosqvist och i med anledning av propositionen 1976/77:139 om vissa varvsfrågor Ökningen av världshandeln har ej motsvarat förväntningarna. En ökad efterfrågan på transporttjänster har därmed uteblivit. beräkningar på nybyggnadsbehov av fartyg har slagit fel. Det råder f. n. överkapacitet på den internationella varvsmarknaden. Konkurrensen om nybeställningar har blivit hård och mest kännbar för storvarv som främst inriktat sin produktion på stora fartyg avsedda för oljefrakter. Mindre varv med möjlighet till flexibilitet på byggnadssidan och komplettering med reparationsverksamhet har hyggligt klarat av den hårdare situationen. De åtgärder som föreslås i propositionen 1976/77:139 är främst föranledda av de svenska storvarvens svårigheter. De statliga insatserna skall hålla en nedbantad produktion i gång i väntan på bättre tider. Som grund för regeringsförslaget ligger den rapport som analysgruppen för vissa varvsfrågor framlagt. Analysgruppen berörde inte i sin rapport de små och medelstora varven. De anställda vid dessa varv befarade att de åtgärder som föreslogs för de större varven skulle komma att förändra konkurrenssituationen till de små och medelstora varvens nackdel. Därmed skulle sysselsättningsläget försämras och problem uppstå också på de platser i landet där ändå situationen varit hygglig. Flera och större varv skulle i ökad utsträckning söka sig till den begränsade marknad på vilken de mindre varven arbetar. Dessa ej obefogade farhågor har på olika sätt kommit industridepartementet till känna. Vi finner det angeläget att de åtgärder som skall beslutas för att främja sysselsättningen vid de svenska varven får en så långt möjligt konkurrensneutral utformning. Fullmäktige i och skall enligt propositionen få till uppgift att dels svara för beviljandet av de olika stödformerna, dels tillse att stödet anpassas till förutsättningarna vad gäller sysselsättningsutvecklingen vid enskilda varv. De detaljregler som skall utarbetas för fullmäktiges och nämndens handläggning av sådana ärenden bör ges en klar inriktning som syftar till att stödåtgärder i det ena fallet ej orsakar negativa sysselsättningsproblem i det andra fallet. Det är riktigt att staten medverkar till att upprätthålla sysselsättningen. Som vi redan framhållit, får det dock inte ske på det sättet att man flyttar problemen från ett ställe till ett annat. På orter som exempelvis och utgör där befintliga varv en mycket väsentlig faktor för sysselsättningen. Det gäller inte bara de människor som direkt har sin anställning på varven utan också folk inom skilda servicefunktioner och ett flertal underleverantörer i regionen. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att de statliga stödåtgärder som beslutas för svensk varvsindustri ges en sådan inriktning att konkurrensneutraliteten mellan svenska varv bibehålls.
mot · G0021628 · 1977-05-04 00:00:00 — AMU svarar för kostnaderna, avseende teoridelarna i utbildningen. Lön och lönebikostnader för den direkta plåtproduktionen 3,7 Lön och lönebikostnader för gemensamma funktioner 2,6 Drifts- och underhållskostnader 2,2 Härtill kommer avkastningsvärde på området och kapitalkostnader för investeringar. Utbildningsformen är unik och därför är det svårt att bedöma produktiviteten hos eleverna och de yrkesverksamma instruktörerna. Dessutom har avtalsförhandlingar med hyresgäster och AMU inte kunnat slutföras i avvaktan på finansieringsform, etc. Detta gör, att intäktssidan är svår att bedöma. Summa 14,6 - Kostnads- och intäktsanalys Intäkt minus kostnad = 5,0 - Då formerna för finansiering av investeringarna är okända, har det varit omöjligt att göra en djupgående kostnads- och intäktsanalys. Det är emellertid uppenbart, att projektet vid starten ej förmår bära kostnaderna för normala, affärsmässiga kapitalavkastningsprinciper. Däremot måste kostnaden för anläggningsförslitningen kunna täckas. Anläggningens värde efter investering kan bedömas till . där den ursprungliga anläggningen är . Livslängden kommer därför att variera starkt, men med 20årerhålles ett årligt kapitalbehov av . Detta kan inte täckas , men med fullt kapicitetsutnyttjande och sparsamhet bör klara sig utan subventioner . En viktig ekonomisk faktor är tillgången på elever och tillverkningsobjekt till rimliga priser. Detta måste uppnås genom avtal med de industriföretag, som är intresserade av resultat. Rörelsekapitalet () förutses täckt genom förskotts hy ror och lån. måste vidareutvecklas och anpassas till nya uppgifter. Merparten därå blir för hyresgästernas räkning och skall betalas genom hyror. Däremot måste kunna låna till finansieringen. För större, nya projekt kommer att äskas om särskilda bidrag. Rostskyddsanläggningen bedöms startklar 8 månader efter beslut. Utbildningsstart för plåt och svets 6 månader efter beslut med de första utbildningsomgångarna förlagda till AMU. Plåtproduktionen bedöms startklar efter projekteringsstart. Skyddsteknikerutbildning, utbildning i reparationsteknik är startklar efter beslut.