mot · G0021403 · 1977-03-03 00:00:00 — Motion 1976/77: 1403 med anledning av propositionen 1976/77:59 om utbildning och forskning inom högskolan m. m. Arbetet på att förbereda högskolereformen har haft en grundläggande svaghet. Det har dominerats av frågan om utbildningens och forskningens organisation, medan långt mindre intresse har ägnats dess innehåll. Det mångåriga arbetet i U-68 avsatte mycket litet spår i form av förslag till ändrade utbildningar. Den parlamentariska beredningen och de efter riksdagsbeslutet verksamma organisationskommittéerna har utarbetat ett par förslag till förändringar av utbildningens innehåll. 1 den nu framlagda propositionen finns också några förslag till förnyelse av utbildningen. Det gäller journalistutbildningen, juristutbildningen och några vårdutbildningar samt den s. k. samhällsvetarlinjen inom sektorn för administrativa, ekonomiska och sociala yrken. I det fortsatta arbetet på att förnya och bygga ut det svenska högskoleväsendet måste utbildningens innehåll stå i centrum. Det finns en risk att de många administrativa organ som tillskapas får till effekt att själva verksamheten stryps. Fördelningen av de i propositionen föreslagna anslagsökningarna illustrerar denna risk. Nedanstående sammanställning visar i grova drag den procentuella ökningen av anslag till olika ändamål. Universitets- och högskoleämbetet (s. 263) + 50 96 Universitets- och högskoleämbetet, utrednings- och forskningsverksamhet (s. 266) + 37 96 Regionstyrelserna (s. 267) ny nivå (+ 100 96) Högskoleförvaltningarna (s. 360) + 32 96 Byråkratin totalt + 45 96 I denna beräkning har icke medtagits anslag för genomförande av högskolereformen. Utbildning, vårdyrken + 3,3 96 Utbildning, administrativa, ekonomiska och sociala yrken + 3,5 96 Utbildning, totalt + 5,5 96 Forskning och forskarutbildning, medicinska fakulteter + 3,5 96 Forskning och forskarutbildning, samhällsvetenskapliga fakulteter + 3,0 96 Forskning och forskarutbildning, juridiska fakulteter + 0,5 96 Forskning och forskarutbildning, totalt + 4,2 96 Verksamheten totalt + 5,0 96 Sammanställningen visar att förvaltningarna vid högskolan fåren mycket kraftig ökning av anslagen, medan anslagsökningen för själva verksamheten är mycket mindre. Denna bild förstärks av att departementschefen (s. 253, 261) anger att förvaltningarna har rätt att ta i anspråk även medel som har anvisats för undervisningssyfte. I motioner från folkpartihåll har påtalats att tillskottet av tjänster och medel har medfört en minskning av de reellt utgående anslagen för vissa delar av verksamheten. Enligt universitetskanslersämbetets beräkningar (propositionen s. 224) har också en reell minskning av driftkostnadsanslagen skett med ca 5,5 milj. kr. budgetåren 1975/76 och 1976/77. Det är mot den här bakgrunden särskilt viktigt att den framtida anslagstilldelningen organiseras på ett sådant sätt att anslagsökningarna inte sugs upp av administrativa nivåer på vägen till verksamheten utan att anslagsökningarna i sin helhet kommer verksamheten - utbildning, forskning, forskarhandledning och forskarutbildning - till godo. bör därför nu uttala att några ytterligare förstärkningar av anslagen för förvaltningarna inte bör komma i fråga och att de möjligheter till omfördelningar som de olika högskoleenheterna har bör användas på ett sådant sätt att pengarna kommer verksamheten till godo och inte stannar inom byråkratin. Det i propositionen skisserade anslagssystemet, som ej varit föremål för diskussion eller remissbehandling, innehåller härvidlag vissa svagheter. Möjligheterna till omdispositioner mellan ämnen, vilket i propositionen ses som en möjlighet, är reellt sett små. Så kan exempelvis en person som vid det preliminära tilldelningsbeslutet förordnats som extra lektor i slaviska språk - om antalet anmälda studerande i slaviska språk blir lägre än beräknat och antalet anmälda studerande i matematik högre än beräknat - inte omdisponeras till extra lektor i matematik. Det i propositionen föreslagna anslagssystemet innebär att högskolestyrelsen, och regeringen skall hålla vissa medel i reserv som skall kunna utnyttjas i de fall då antalet anmälda studerande inom den fria sektorn överskrider det beräknade antalet studerande enligt planeringsramen. Detta får till effekt att man i samband med de preliminära tilldelningsbesluten måste planera för ett lägre studerandeantal än tidigare vid de fria fakulteterna. Härtill kommer att de utgående anslagen nu föreslås bli reservationsanslag medan de tidigare var förslagsanslag. Med hänsyn till vad vi här har anfört och till att det nya anslagssystemet är helt oprövat bör uttala att det föreslagna anslagssystemet är att betrakta som en försöksverksamhet och att det bör omprövas . har i motioner påtalat det relativt låga medelstillskottet för forskning och forskarutbildning jämfört med tidigare. I propositionen 1976/77:59 föreslås inga åtgärder som på ett avgörande sätt ändrar denna utveckling. gjorde 1975, bl. a. efter förslag från , ett uttalande om nödvändigheten av förstärkning av forskningsorganisationen vid de humanistiska och samhälls Det är väsentligt att denna viljeinriktning från sida fullföljs på ett mera kraftfullt sätt än som har kunnat ske 1976 och 1977. En sådan uppföljning är särskilt viktig mot bakgrund av att en större andel av anslagen till de samhällsvetenskapliga fakulteterna går till grundutbildning och en mindre andel till forskarutbildning än förhållandet är inom andra fakulteter. Därtill kommer att antalet fasta tjänster per forskarstuderande är väsentligt lägre i de samhällsvetenskapliga fakulteterna än på andra håll, och härvidlag sker ingen ändring av relationstalet genom de förslag som framläggs i propositionen. Målsättningen för det fortsatta arbetet med reformering av högskolan bör vara att skapa ett fastare system för återkommande utbildning, att åstadkomma en mera effektiv yrkesanknytning av högskolans allmänna utbildningslinjer och att förnya utbudet av utbildningslinjer utan att den del av högskoleutbildningen som har fritt tillträde för den skull minskas - vilket ju eljest skulle bli resultatet av principen att alla nya utbildningslinjer skall vara spärrade. Utbudet av enstaka kurser - varav flertalet kommer att förbli ospärrade - bör öka på samtliga högskoleorter. Ledstjärnan för fortsatta förändringar av högskolan bör vara att ge fler människor chans till bättre utbildning. Därför bör större uppmärksamhet ägnas utbildningens kvalitet och innehåll än vad som skett i det tioåriga beredningsarbete som föregått den nu föreslagna högskoleomläggningen. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att ger regeringen till känna 1. vad i motionen anförts om fördelningen av medel mellan högskoleförvaltningen och högskolans verksamhet, 2. vad i motionen anförts om en översyn av det nya anslagssystemet, 3. vad i motionen anförts om en kommande utbyggnad av resurserna för forskning, forskarhandledning och forskarutbildning, särskilt inom de humanistiska och samhällsvetenskapliga forskningsområdena.