ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G0021113 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77:1113 om varnings märkning av vissa läkemedelsförpackningar Alkoholförtäring i samband med bilköring accepteras som regel ej. Visserligen kan en person tillåtas förtära små mängder alkohol och ändå köra motorfordon utan att straffbar alkoholmängd uppkommer i blodet. Rekommendationen är emellertid som regel att bilköring ej skall förekomma efter alkoholförtäring. Detta är allmänt vedertaget. Så är emellertid inte förhållandet, när det gäller sambandet mellan vissa läkemedel och bilköring. Åtskilliga mediciner utgörs av narkotiska preparat eller sömnmedel, som påverkar kroppens nervsystem på samma sätt som alkohol. Därför är sådana preparat klart farliga att förtära före eller i samband med bilköring. I 4 5 lag om straff för vissa trafikbrott jämställs också andra berusningsmedel med alkohol. Man kan följaktligen dömas för rattfylleri efter förtäring av sömnmedel eller narkotika. Då kunskapen om olika läkemedels inverkan på människans nervsystem sedd i relation till exempelvis bilkörning är liten, borde aktuella läkemedelsförpackningar vara utmärkta med ett varningstecken, förslagsvis bilden av en överkorsad bil. Med hänvisning till det anförda hemställs att i enlighet med motionsförslaget beslutar om införandet av varningsmärkning av förpackningar innehållande läkemedel, som nedsätter förmågan att föra motorfordon.
mot · G0021114 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77:1114 av om ett handlingsprogram mot tobaksskador Under en följd av år, och framåt, har begärt att regeringen skall lägga fram för ett förslag till brett upplagt handlingsprogram mot tobaksskadorna. 1973 - - framlade tobaksutredning ett fylligt betänkande med förslag till en sådan aktionsplan. Utredningen har fått ingående remissbehandling. Den socialdemokratiska regeringen fann inte anledning att tillmötesgå begäran om ett handlingsprogram mot tobaksskadorna. Så sent som underströk socialutskottet angelägenheten av att - i enlighet med upprepade uttalanden i frågan - får ta ställning till ett förslag till sådant program. Man får nu hoppas att den nya regeringen lägger fram det av begärda programmet mot tobaksskadorna möjligt. tobaksutredning och remissyttrandena över denna bör självfallet utgöra underlag för programmet. Som riktlinjer kan också tjäna det program om alkohol, narkotika och tobak, som antogs av landsmöte , varur jag återger några väsentliga avsnitt: O De sociala och medicinska skadeverkningarna av det utbredda bruket av alkohol, narkotika och tobak är nu så omfattande att kraftfulla samhällsinsatser måste vidtagas. O En av flera vägar att begränsa skadeverkningarna är att tränga tillbaka konsumtionen. Konsumtionen av såväl alkohol och narkotika som tobak har ökat. Det är angeläget att denna trend bryts och att en konsumtionsminskning åstadkommes, O Kraftig satsning på information om tobakens verkningar genom skolväsendet, och tobakens skadeverkningar (NTS). O Arbete för fler rökfria miljöer. Var och en bör ha rätt till rökfri arbetsmiljö. Även offentliga miljöer som väntrum, samfärdsmedel och liknande bör vara rökfria. I vissa fall kan undantag göras, så att särskilda utrymmen anvisas för rökare, t. ex. på tåg. O Rökavvänjning bör stimuleras, bl. a. genom att sådan behandling berättigar till ersättning inom sjukvårdsförsäkringen. O Förbud bör införas mot sådan tobaksreklam som strider mot samhällets målsättning att tränga tillbaka tobaksskadorna. Varningstext på alla tobaksförpackningar bör bli obligatorisk. O En skärpt beskattning bör användas för att minska tobakskonsumtionen. Vissa av dessa punkter har redan börjat förverkligas. Men fortfarande saknas en redovisning av ett genomtänkt handlingsprogram. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att hos regeringen begär att ett handlingsprogram mot tobaksskadorna framlägges för i enlighet med de riktlinjer som anges i motionen.
mot · G0021115 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77:1115 av herrar i och i om ökad medelsanvisning till statens rättskemiska laboratorium Svensk rättspraxis har kommit att fästa stor vikt vid att frågan om faderskap till barn fastställs. Principiellt har det varit helt riktigt att barnets intresse i dylika frågor ställs i förgrunden. Detta har emellertid tyvärr kombinerats med att bevisningen i faderskapsmål varit bristfällig. Följden har blivit ett alltmer omfattande problem med materiellt felaktiga faderskap. Med hänsyn till ett faderskaps mycket omfattande rättsverkningar är givetvis varje slumpelement i sådana ärenden en fara. Det är en fara inte bara för den utpekade faderns anspråk på rimlig rättssäkerhet. Det är i minst lika mån en fara för barnet, som ju knappast har intresse av ett felaktigt utdömt faderskap. Felaktiga faderskap utdöms i betydande utsträckning, beräkningsvis ca 100 . Det har också blivit allt vanligare att domstolarna måste upphäva tidigare domar i faderskapsmål, när de senare visats vara oriktiga. I sådana fall blir staten tvingad utge ersättning till den felaktigt dömde. Svaga beviskrav och otillräckliga undersökningsresurser är med andra ord ägnade inte bara att framkalla felaktiga domar i personligt betydelsefulla mål de är också ägnade att öka risken för att staten senare nödgas utge stora ersättningsbelopp. En så precis undersökningsmetod som möjligt vid faderskapsundersökningar är alltså i lika mån ett privat som ett statligt intresse. Den nuvarande osäkerheten sammanhänger i väsentlig mån med att statens rättskemiska laboratorium haft otillräckliga resurser. Mot bakgrund av det sagda föreslås att beslutar att utöver i budgetpropositionen upptagna medel bevilja statens rättskemiska laboratorium ett tilläggsanslag på . samt uttala att samma anslag bör beviljas de fem närmaste budgetåren för att säkerställa forskningsbehovet på området. (vpk) i (vpk) i GOTAB 53035 Slockholm 1977
mot · G0021116 · 1977-01-25 00:00:00 — 1976/77 1116-1121 av om smärtlindring vid förlossning uttalade att varje kvinna som så önskar skall få tillgång till smärtlindring vid förlossning. Det är tyvärr ett känt faktum att detta mål är långt ifrån förverkligat. socialutskott uttalade att det krävs fortsatta intensiva insatser för att förverkliga beslut så snabbt som möjligt. Utskottet förutsatte att vid fördelning av resurser på sjukvårdsområdet beaktar riksdagsuttalande. Vidare sade utskottet att det bör vara en angelägen uppgift för att kontinuerligt inhämta, sammanställa och redovisa uppgifter om utvecklingen inom olika landstingsområden beträffande resurser för smärtlindring. borde också informera landstingen om vilka ytterligare insatser som enligt uppfattning behöver vidtas på området. bör alltså enligt detta uttalande, som lämnades utan erinran av , göra tre saker: Ta hänsyn till kravet på smärtlindring vid förlossning då resurser på sjukvårdsområdet fördelas. Kartlägga läget beträffande resurser för smärtlindring vid förlossning i olika delar av landet. Göra upp en plan för hur uttalande skall förverkligas. Enligt min mening är det angeläget att och allmänheten ges en samlad redovisning av hur fullföljer de uttalanden som ställt sig bakom. Jag föreslår att hos regeringen begär en sådan redovisning. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att hos regeringen begär att ges i uppdrag att redovisa vilka åtgärder sorn vidtagits med anledning av de uttalanden om smärtlindring vid förlossning som görs i socialutskottets betänkande SoU 1976/77:6 och som lämnats utan erinran av . 1 1976/77.
mot · G0021118 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 1118 av m. fl. om arbetarskyddslagens bestämmelser rörande minderårig 1 arbetarskyddslagen finns en mängd undantag som gör det möjligt för arbetsköparna att gå vid sidan om de allmänna principerna för arbetarskyddet. En arbetarskyddslag måste vara värd namnet. Den skall vara till för arbetarna och inte lämna några luckor som kan utnyttjas av arbetsköparna i vinsternas intresse. Kampen för arbetarnas makt över arbetsmiljön måste kombineras med kamp för en arbetarskyddslag i arbetarnas intresse. Användandet av unga arbetare och minderåriga har också reglerats i arbetarskyddslagen. Detta sker i paragraferna 22 till 33. Minderårig enligt lag är den som är . I lagen slås fast att minderårig inte får användas i arbete, om han inte under kalenderåret minst fyller och har fullgjort skolplikt, men det går bra att använda minderårig under för feriearbete, och undantag görs för s. k. lätt arbete. Minderårig som ej minst fyller under kalenderåret får inte användas i hantverksarbete, byggnadsarbete, gruvarbete, stenbrott, skogsavverkning, hotell-, restaurang- och kaféarbete m. m. Men undantag kan göras för feriearbete, för s. k. lätt arbete inom nämnda områden, och undantag kan också göras om detta är till gagn för minderårig som under kalenderår minst fyller . Minderårig skall förete arbetsbok, där bl. a. läkarintyg skall ingå, men undantag kan göras om arbetet inte varar än , och läkarintyg kan vara äldre än om anställning bara gäller en månad eller om det är fråga om feriearbete. Arbete underjord får inte utföras av minderårig, men undantag kan göras för dem som fyllt och som vid läkarundersökning är vid god hälsa och kroppsutveckling, och samma undantag kan göras för dem som minst fyller under kalenderåret. Läkarundersökning skall ske då minderårig används i arbete, men om det gäller arbete som fordrar s. k. synnerligen ringa ansträngning och sker kan undantag göras. Så fungerar arbetarskyddslagens bestämmelser om användande av minderårig i arbete. Det finns huvudregler och sedan en mängd undantag. Att se till att användande av minderårig inte medför risk för den unges hälsa, risk för olycksfall osv. vilar på arbetsköparen, den eller de personer som utnyttjar möjligheterna att använda minderåriga i arbete. Arbetarskyddslagens undantag kan inte accepteras - detta gäller också reglerna för användande av minderårig i arbete. Mot bakgrund av ovanstående och mot bakgrund av det faktum att tillsynen över de befintliga reglerna om ungdomen och arbetarskyddet är synnerligen bristfällig yrkas 1. att hos regeringen hemställa om översyn av de befintliga reglerna i arbetarskyddslagen som skall ha till syfte att skydda minderårig, 2. att hos regeringen hemställa om förslag till ändringar i arbetarskyddslagens bestämmelser om användandet av minderårig i arbete så att ej undantag och kryphål mot huvudreglerna förekommer. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) i
mot · G0021119 · 1977-01-25 00:00:00 — 1976/77: 1119 av m. fl. om arbetstidens längd och förläggning för minderåriga Arbetstiden för minderåriga (under ) behandlas i forsta hand speciellt i arbetarskyddslagen, förutom i de allmänna bestämmelserna i arbetstidslagen. Huvudregeln är att minderårig inte får användas mer än och . Men har något skett som medför störningar i driften eller hotar skada liv, hälsa eller egendom så kan minderårigs arbetstid 11 överstiga 10 resp. , och arbetarskyddsstyrelsen kan medge ytterligare undantag. När det gäller minderårigs ledighet är arbetsköparen skyldig att ge sådan vid yrkesutbildning eller fortsatt skolundervisning samt vid kurs för religionsundervisning. När det gäller förläggning av minderårigs arbete gäller också speciella regler. Huvudregeln är här att minderårig skall ha oavbruten nattvila minst . Ärman skall denna ledighet inbegripa tiden 19.00 till 06.00 . I övrigt gäller att minderårig inte får jobba tiden 22.00 till 05.00 . Arbetarskyddsstyrelsen kan medge annan tid , t. ex. 00.00 till 07.00. Men undantag finns givetvis. 16-åringar kan användas utan hänsyn till huvudregeln om det gäller störningar i driften, hot mot liv och hälsa osv. som nämns ovan. Arbetarskyddsstyrelsen kan också medge att minderårig som inte fyllt används till arbete också mellan och 22.00. Har man enligt läkarintyg god hälsa och har uppnått kan arbetarskyddsstyrelsen helt medge att man kan användas i jobb utan hänsyn till huvudregeln. Dessa regler med sina undantag är inte gjorda för de unga arbetarnas bästa. Undantagen gör det möjligt för arbetsköparna att utnyttja även de yngsta. Därigenom ger reglerna inget verkligt skydd för de minderåriga. Mot bakgrund av ovanstående föreslås att måtte besluta 1. att hos regeringen hemställa om en översyn av arbetarskyddslagens och arbetstidslagens bestämmelser om de minderårigas arbetstid, 2. att denna översyn skall ha som uppgift att för lägga förslag om borttagande av samtliga undantag från huvudreglerna vad gäller minderårigas arbetstid. (vpk) i (vpk) i (vpk) i
mot · G002112 · 1977-01-12 00:00:00 — av herrar och om tillverkningen av SJ:s motorvagnar I propositionen 1976/77:100, bil. 9, , föreslås statensjärnvägar för sitt investeringsbehov /78 erhålla 640 milj. kr. Av detta belopp avsätts 335 milj. kr. till köp av rullande materiel såsom lok, person- och godsvagnar samt nya motorvagnar. Behovet att förnya motorvagnsbeståndet är mycket stort. De nuvarande motorvagnarna är gamla och slitna och fyller inte dagens krav på reskomfort och säkerhet. Motorvagnarna är också nödvändiga för att upprätthålla persontrafiken lokalt och regionalt. förbereder nu inköp av 100 motorvagnar. Det har bl. a. i pressen framskymtat att beställningen skall läggas hos tillverkare i utlandet. Med hänsyn till det akuta behovet och därmed kravet på relativt kort leveranstid, torde färdigprojekterade vagnar kunna anskaffas endast genom utländsk tillverkare. Däremot är det enligt vår mening inte nödvändigt att produktionen i sin helhet sker utomlands. Den skulle genom särskild överenskommelse till största delen kunna förläggas till svensk industri. , , som AB , , har både kunnande och tekniska resurser att var för sig eller gemensamt tillverka de aktuella motorvagnarna efter särskilt avtal med utländsk leverantör. Många skäl talar för ett sådant förfarande. Arbetsmarknadsläget inom svensk mekanisk industri är oroande på grund av låg orderingång. I såväl Kalmar- som Örnsköldsviksregionerna är sysselsättningstillskott angelägna. Det måste därför vara angeläget, inte minst för företag av SJ:s typ, att medverka till att öka sysselsättningen inom landet genom att investeringar i motorvagnar och övriga kapitalinvesteringar som person- och godsvagnar kommer svensk industri till godo. Även obalansen i handelsutbytet borde uppmärksammas i ett sådant här sammanhang. Vidare är det angeläget att det tekniska kunnandet på järnvägsbyggnadsområdet inom landet kan bibehållas och utvecklas. Enligt vår mening bör således alla möjligheter att helt eller delvis förlägga tillverkningen av motorvagnar till svensk industri noga prövas och tillvaratas. Med hänvisning till det anförda hemställs att ger regeringen till känna att möjligheterna för tillverkning - helt eller delvis - inom landet av de motorvagnar statensjärnvägar avser att inköpa tillvaratas.
mot · G0021120 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 1120 om den statliga ersättningen till kommun för socialhjälp till vissa utlänningar Allt fler utlänningar söker sig till . kommer ett antal legitima flyktingar hit. Dessa är garanterade sitt uppehälle här. För i landet boende zigenare utan egentlig fast hemvist finns det s. k. zigenarbrevet, som befriar den kommun där vederbörande blir mantalsskriven från skyldigheten att ersätta andra kommuner för utbetald obligatorisk socialhjälp. Genom zigenarbrevet ersätts utläggen med statsmedel. När det gäller utlänningar som fått status som flyktingar ersätts kommunerna för den socialhjälp som utbetalats genom statsmedel. kommer emellertid utlänningar hit som turister och anmäler sig ej som flyktingar förrän efter det de kommit in i landet. utredning pågår beträffande deras eventuella rätt att godtagas såsom flykting utbetalas socialhjälp av vistelsekommunen. Blir beslutet att personen i fråga skall betraktas som flykting kan kommunen få vederlag för utgivet försörjningsbidrag genom statsmedel. Men skulle beslutet bli att vederbörande ej anses ha status som flykting och således ej heller har rätt att längre vistas i riket eller här arbeta då ersätts ej kommunen för gjorda utlägg. Belastningen på polis- och invandrarmyndigheterna är stor. Utredningstiden kan bli långvarig. Ett beslut i första instans kan överklagas. Utredningen och vistelsetiden förlängs. Ett negativt beslut i högre instans kan överklagas och utredningstiden ytterligare förlängas. Under det att utredning pågår och vederbörande persons juridiska status i landet ej fastställts kan ej annat än möjligen tidsbegränsat arbetstillstånd beviljas. Detta kan innebära att en kommun kommer att betala socialhjälp. Många kommuner får stora kostnader på detta sätt. Naturligtvis gäller detta främst attraktiva kommuner med internationella flygplatser och stora hamnar, dit flyktingar gärna söker sig. Så drabbas t. ex. av betydande merkostnader för utbetald socialhjälp . Det borde enligt vår mening vara naturligt att de merkostnader för socialhjälp som drabbar enskild kommun skall ersättas av statsmedel även i de fall då utlänningar som åsamkat kostnaderna efter utredning ej visar sig uppfylla de krav som ställs för att betraktas som flykting. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av de regler som gäller statlig ersättning till kommunernas kostnader för utgiven socialhjälp till utlänningar utredning pågår om vederbörandes juridiska status i enlighet med vad i motionen anförts. () ()
mot · G0021122 · 1977-01-25 00:00:00 — 1976/77 1122-1131 Motion 1976/77:1122 om lokalradions behov av personal utanför huvudorten Lokalradion startar sin verksamhet med början i de fem norrlandslänen samt i Kopparbergs- och . Vid den nu genomförda planeringen av verksamheten har det visat sig att det personella behovet för en god lokal bevakning ej på långt när blir tillgodosett. Detta förhållande är särskilt påtagligt i norrlandslänen där avstånden är mycket stora. Som exempel kan nämnas att i , som tilldelats 15 tjänster vid lokalradion, kommer 14 tjänster att placeras i och 1 tjänst i . Övriga delar av länet får ingen fast bevakning från lokalradioredaktionen. Regionala centra och kommuncentra på mellan 20 och kommer att vara hänvisade till den mera tillfälliga bevakning som redaktionen i kan utöva. Detta innebär en helt otillfredsställande situation. Förhållandet torde vara likartat i flera län. Om lokalradion skall kunna fullgöra sin funktion måste, enligt min mening, möjligheter för en bättre lokal bevakning skapas. I budgetpropositionen 1976/77:100 redovisas att radioföretaget beräknat 9,5 milj. kr. för diverse reformer på lokalradions område varav 2,2 milj. kr. avser en förstärkt bevakning utanför lokalradions nuvarande huvudorter. Föredraganden har ej beräknat medel för denna förstärkta bevakning. Jag anser att åtgärder måste vidtas för att ge möjligheter till en bättre lokal bevakning. Om nu tilldelat antal tjänster inte på ett bättre sätt kan fördelas inom respektive lokalradioområde måste ökade resurser ställas till företagets förfogande. Denna fråga måste få sin lösning, senast i samband med behandling av radioutredningens kommande förslag. Med stöd av ovanstående hemställer jag att beslutar att ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av tjänster utanför lokalradions huvudorter för att ge förutsättningar för en god lokal bevakning. 1 1976/77.
mot · G0021123 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77:1123 av och om medel till har spelat en utomordentlig roll som förnyare av danskonsten och som motvikt mot den slätstrukna kommersialiserade kulturproduktionen och -distributionen. Den har också vunnit starkt erkännande både i och internationellt. Det måste anses vara ett viktigt allmänt intresse att existens och framtid tryggas. Ökade lönekostnader och andra prisstegringar har så hårt ansträngt de för balettverksamhet avdelade medlen inom att tvingats begränsa antalet dansare starkt. Detta begränsar truppens möjligheter att variera sin repertoar och anstränger dansarna hårt. Försök till utbyte med Operans balett har icke gett avsett resultat. Risk föreligger i denna situation för upplösning av , vilket skulle vara en stor förlust för svenskt kulturliv. Det måste anses i hög grad angeläget att sådana ekonomiska resurser ställs till förfogande att den kan fortsätta och utvidga sin verksamhet. Om ett sådant anslag ställs till förfogande inom ram eller på annat sätt är därvid underordnat. Undertecknade anser att måste vidta åtgärder för att på säkra existens som ett anslag inom ram bör ges för nästa budgetår. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att hos regeringen hemställer om åtgärder för att säkra existens, 2. att under B 10 bilaga 12 anvisar ett med . förhöjt anslag till - . (vpk) C.-H.
mot · G0021124 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 1124 av och om ekonomiskt stöd till viss teaterturné startar det s. k. med premiär i . En grupp på omkring 60 personer - skådespelare, musiker osv. - skall turnera i med en föreställning som skildrar arbetarklassens historia och fram till . Turnén kommer att omfatta 23 lastbilar, , personbilar och bussar. Idén, som ursprungligen emanerar från Nynningen i , utvecklades vid ett veckolångt seminarium. I detta deltog dels en grupp forskare i arbetarrörelsens historia, dels ett 60-tal representanter för de fria grupper som skall iscensätta : Nationalteatern, Musikteatergruppen , Nynningen, Teater Narren, Tidningsteatern m. fl. Seminariet följdes upp genom att man intervjuade ett stort antal personer som varit eller är aktiva inom arbetarrörelsen. har av fått ett anslag på . till ett seminarium . Men en ansökan om anslag som kan finansiera större delen av projektet har avslagits av . Projektet beräknas kosta 1 milj. kr. Man har fått in , dels genom att ordna stödgalor i , och (där enskilda artister och fria grupper har medverkat gratis), dels genom att öppna eget postgirokonto. saknas i dagens läge. Vpk menar att är ett betydelsefullt inslag i kampen för yttrandefriheten och den antikommersiella kulturen. Det bör inte få omintetgöras av brist på ekonomiska medel. Med hänvisning till ovanstående föreslås att beslutar att på tilläggsbudet II till statsbudgeten för /77 under rubriken till regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner anvisa , att användas till det s. k. . (vpk) C.-H.
mot · G0021127 · 1977-01-25 00:00:00 — av herrar i Ulfsbyn och om ett decentraliserat kulturliv Genom amatörgrupper, mindre ensembler och fria grupper utvecklas och nydanas kulturlivet i vad gäller uttrycksformer och distributionsformer. Dessa aktiviteter har ofta en mycket stor betydelse för samhällsdebatten. Det är därför angeläget att samhället ekonomiskt stödjer det fria kollektiva skapandet så att verksamheten kan utvecklas. I årets statsbudget är anslaget till de fria teater-, dans- och musikgrupperna kraftigt höjt. Detta är en betydelsefull åtgärd för kulturlivet och för utvecklandet av nya kulturformer. Vid fördelningen av anslaget har en stark koncentration till storstadsområdena tidigare skett, ett förhållande som påpekades efter första fördelning av detta anslag (motion 1975:1313). De tre storstadsområdena - /, och /- har åren 1975/76 och 1976/77 mottagit ca 80 96 av anslaget. Särskilt markerad koncentration av insatserna märks när det gäller dansgrupper, där endast grupper från fått del av anslaget. Även musik- och musikteatergrupper utanför storstadsregionerna synes särskilt missgynnade. Senaste budgetår gick endast 14 96 (musikgrupper) resp. 8 96 (musikteatergrupper) av anslagen till grupper utanför storstadsregionerna. 1 och med att anslaget i årets budget är väsentligen höjt bör ha vidgade möjligheter att fördela medlen mera decentraliserat i landet och särskilt beakta behoven i norra . Vi vill erinra om föredragandens formulering i den särskilda kulturpropositionen 1974: En vidgad geografisk fördelning av den samhällsstödda kulturverksamheten är ett verksamt medel att åstadkomma reell jämlikhet i kulturlivet. Årets budgetproposition sätter som mål bl. ... att söka nå de grupper som varit eftersatta i det samhällsstödda kulturlivet. Även decentralisering måste vara ett viktigt mål för den fortsatta kulturpolitiken. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar att målsättningen för de statliga insatserna skall vara ett decentraliserat och över hela landet spritt kulturliv. () ()