mot · G102143 · 1977-11-24 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:31 om riktlinjer i den fysiska riksplaneringen för vissa s. k. obrutna fjällområden Chefen för har i propositionen 1977/78:31 föreslagit riktlinjer för ett antal s. k. obrutna fjällområden. Ett omfattande utredningsoch remissarbete har föregått förslaget. Efter beslut om hushållningen med landets mark- och vattentillgångar har sålunda och planverket på regeringens uppdrag närmare utrett och låtit remissbehandla frågan om särskilt skydd åt vissa sammanhängande vildmarksområden. Antalet områden som skulle åtnjuta sådant skydd har härvid komit att utökas från sju till fjorton. Stor omsorg har lagts ned på att från olika utgångspunkter belysa de olika områdenas avgränsning och tillämpningen i praktiken av principerna för deras utnyttjande. När det gäller områdenas beteckning har de nämnda myndigheterna i utredningen redovisat motiv för att den tidigare beteckningen väglösa vildmarksområden, som användes bl. a. i riksdagsbeslutet och i regeringens uppdrag till de båda verken, bör utbytas mot benämningen obrutna fjällområden. Propositionen ansluter sig till denna förändring. Däremot finns varken i verkens utredningsrapport eller i propositionen någon diskussion om hur de enskilda områdena var för sig bör benämnas. Det förefaller bl. a. som om man utan närmare överväganden fortsatt att tillämpa tidigare använda, preliminära benämningar i den mån sådana förekommit i det föreberedande arbetet. Dessa tidigare beteckningar synes emellertid i stor utsträckning ha haft karaktären av arbetsnamn eller i övrigt ha varit av provisorisk natur och i behov av överarbetning. När statsmakterna nu går att mera slutgiltigt fastställa riktlinjer för de obrutna fjällområdena bör enligt vår mening något större omsorg ägnas även åt frågan om vad de olika områdena skall ha för namn. Enligt propositionen förutsätts vissa ytterligare utredningar behöva genomföras regionalt, innan regeringen får underlag för att i detalj kunna fastställa gränserna för ifrågavarande fjällområden. Det synes lämpligt att regeringen i samband med denna ytterligare beredning även närmare överväger frågan om områdenas benämning och meddelar anvisningar om namnen med beslutet om den exakta avgränsningen. Vi skall i det följande på några punkter exemplifiera vår kritik av de i propositionen använda områdesbeteckningarna och i ett fall även framlägga ett konkret ändringsförslag. Vi har sålunda bl. a. noterat att det fjällområde, som vid tidigare riksdagsbehandling och i regeringens uppdrag till de utredande myndighe terna omnämnts såsom området resp. Sarek-Piteälvsomrädet, i propositionen kort och gott betecknas som . Varför älvens namn i detta sammanhang skulle representeras enbart av förleden har inte närmare motiverats, och ändringen förefaller allmänt sett tämligen tvivelaktig. I fråga om det nordligaste området, som enligt propositionen föreslås fä namnet Råsto-Tsåktso, anser vi att inte minst uttalsskäl motiverar en ändrad benämning. Fjälltoppen Tsåktso har knappast en så central belägenhet eller betydelse inom detta vidsträckta område att just den behöver prioriteras framför andra möjliga alternativ. Då ordet för de flesta torde vara svårt att uttala, särskilt i kombination med namnet Råsto, talar starka skäl för att man som andra led i detta fall väljer något annat namn än Tsåktso. Vi skulle något mera ingående vilja diskutera benämningen på det område som i propositionen kallas Täma-Graddis. Att namnet Tärna ingår i beteckningen på detta område är naturligt, eftersom områdets södra del är en del av den region som allmänt kallas . Det verkar däremot mera tveksamt om man för beteckningens andra led bör välja namnet på en fjällstuga som inte ligger inom gränser utan på norskt område. Graddis är namnet på en i och för sig trevlig men till omfånget mycket blygsam turistanläggning - fjellstue - belägen i 3 å från den svenska gränsen räknat från det aktuella fjällområdets nordligaste punkt. Någon by, gård eller liknande med namnet Graddis finns inte på den svenska sidan. Även om många fjällvandrare förhoppningsvis skall finna vägen över gränsen från området i nordvästra till trakterna kring i , ter det sig något långsökt att för själva benämningen på det svenska fjällområdet annektera ett namn från grannlandet. Att den nya mellanriksvägen från över Jäckvik-Merkenes ibland omnämndes som kan möjligen vara en förklaring till att namnet Graddis kom att ingå i den preliminära beteckningen på detta område. Men detta arbetsnamn på ett vägbygge vann knappast något mera långvarigt burskap. Typiskt är att denna väg numera getts en helt annan populär benämning, nämligen . Vi kan härvid hänvisa både till propositionen, s. 96 mitten, och till turistbroschyrer utgivna av kommun resp. regionala turistråd, . Namnet Graddis förekommer över huvud taget inte i sistnämnda trycksaker, varken i textavsnitt eller på kartskisser. Det finns enligt vår mening flera möjliga alternativ när det gäller att hitta en lämplig benämning på det här aktuella, obrutna fjällområdet. Med tanke på att dess södra del utgörs av , medan dess nordligaste del övertväras av , skulle namnet väl kunna komma i fråga. Man skulle även kunna anknyta till det stora naturreservat som inrättats inom området och som fått namnet samt till den i norra delen befintliga . Området skulle sålunda mycket tydligt kunna definieras genom namnet Tärna-Vindelffällen-Peljekaise, som dock måhända är väl långt, eller med varianterna Tärna-Peljekaise resp. Vindelfjällen-Peljekaise. Med tanke på att hela den norra delen av området hör till kommun och att beteckningen är gängse för dessa trakter talar emellertid mycket för att man i områdesbenämningen anknyter till detta snarare än till namnen eller Peljekaise. Vid en samlad bedömning av de många, var för sig lämpliga, alternativ som står till buds kommer vi sålunda till att namnet på detta fjällområde bör bestämmas till Tärna-Arjeplogsfiällen. En detalj som gäller namnformerna mera allmänt kan slutligen påpekas. De beteckningar i regeringsförslaget som består av två sammanförda namnled, t. ex. Sylarna-Helags, skrivs i propositionen ibland med bindestreck mellan leden och ibland med tankstreck. Det synes lämpligt att frågan om konsekvens i detta avseende uppmärksammas vid regeringens fortsatta handläggning. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar 1. att namnet på ett av de föreslagna obrutna fjällområdena skall vara i stället för Tärna-Graddis, 2. att regeringen, med beaktande av vad som framförts i denna motion, ytterligare bör utreda frågan om övriga områdens benämning och meddela anvisningar härom med beslutet om deras exakta avgränsning. () KARL-ER1K HÄLL (s)