ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G002658 · 1977-01-21 00:00:00 — av och om vårdnaden av barn I propositionen 1975/76:170 om ändring i m. m. behandlades bl. a. frågor om vårdnaden om barn. I lagutskottets betänkande LU 1975/76:33 i anledning av propositionen anförde vi i ett särskilt yttrande att vi under lagutskottets behandling kunnat konstatera oklarheter i propositionen bl. a. i avsnitt som inte berördes av framställda motionsyrkanden. Genom att utskottet då arbetade under svår tidspress fanns det inte möjlighet att närmare överväga och behandla dessa frågor. Vi vill därför nu återkomma till dem. I 6 kap. 13 § i dess lydelse fram till stadgades att rätten ägde ändra ett tidigare vårdnadsbeslut när väsentligt ändrade förhållanden påkalla det. Bakgrunden till stadgandet var omtanke om barnet. Från barnets synpunkt var det viktigt att upprätthålla stabilitet i vårdnadsfrågan. Ett vårdnadsbeslut skulle inte få avlösas av ett annat utan att väsentligt ändrade förhållanden påkallade det. Något motsvarande stadgande finns nu inte längre. Det föll bort i samband med den lagändring som trädde i kraft . Det anmärkningsvärda är att propositionen inte innehöll någon motivering för denna ändring. Vi anser att ändringen är till nackdel för barnet, och vi vill därför nu aktualisera frågan och begära att en bestämmelse motsvarande stadgandet i 6 kap. 13 § i dess tidigare lydelse återinföres. Utformningen av nu gällande bestämmelser medför vidare att make i bestående äktenskap har möjlighet att begära att vårdnaden om makarnas barn inte längre skall tillkomma makarna gemensamt. Att det skulle föreligga behov av ett sådant stadgande är föga sannolikt. Faran är att bestämmelsen kan komma att användas i trakasseringssyfte till men för andra maken och barnet. Vi anser därför att bestämmelsen i 6 kap. 7 § bör förses med den inskränkningen att den inte skall gälla i bestående äktenskap. Bestämmelsen är vidare så illa utformad att det förefaller som om domstolen saknade möjlighet att i de fall som här avses förordna om fortsatt gemensam vårdnad. Det bör av lagtexten framgå att sådana skäl kan föreligga att ansökan bör avslås. Det torde ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig författningstext. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar 1. att stadgandet i 6 kap. 13 i; i dess före gällande lydelse återinföres, 2. att bestämmelsen i 6 kap. 7 § inte skall gälla i bestående äktenskap, samt 3. att lagtexten i 6 kap. 7 § erhåller en sådan formulering att därav framgår att rätten äger, när skäl därtill föreligger, lämna ansökan utan bifall. () ()
mot · G002659 · 1977-01-24 00:00:00 — om undantag från utmätning för handikappads accisåterbäring vid bilinköp Bilen spelar en avgörande roll då det gäller att bryta den handikappades isolering. Samhället har också genom ekonomiskt stöd accepterat bilen som en lösning på förflyttningsproblemen. Personer med höggradigt handikapp som är beroende av bil för sin förflyttning till och från arbetet eller yrkesutbildningen kan vid sidan av statsbidrag också erhålla fordonsskattebefrielse och accisåterbäring. Med hänsyn till statsbidragets begränsning och det allmänna kostnadsläget är möjligheterna till accisåterbäring av stort värde. kan verkställa utmätning av accisbeloppet, vilket därmed kan omintetgöra ett bilköp. Beaktas skall att själva bilen inte är utmätningsbar då den för den handikappade betraktas som ett arbetsredskap. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att accisten vid bilinköp av handikappad person undantages från rätten till utmätning.
mot · G00266 · 1977-01-10 00:00:00 — Motion 1976/77: 66 av m. fl. om resurser för prisövervakning Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1976/77:52 föreslås att hos regeringen hemställer att den ger pris- och kartellnämnden sådana instruktioner och resurser att ett prisstopp effektivt kan övervakas. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G002662 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 662 av i och om viss rätt för förälder som inte är vårdnadshavare Enighet torde råda om att det i de flesta fall är värdefullt för ett barn att det kan ha kontakt med båda föräldrarna även om dessa inte sammanbor och inte heller har gemensam vårdnad. Men vid utnyttjande av umgängesrätten förekommer ofta problem som är väl kända och svåra att lösa. I olika sammanhang har krävts lagändringar avsedda att stärka ställningen för den förälder som ej har vårdnaden men umgängesrätt. Det har därvid bl. a. krävts garantier för rätten att få träffa sitt barn samt möjligheter att följa barnets utveckling. Vägledande vid lagändringar på dessa områden måste alltid vara hänsynstagande till barnets bästa. 1 3, 4 och 6 kap. barnavårdslagen stadgas bl. a. om förfarande vid barns omhändertagande för samhällsvård. I dessa situationer är det enligt lagen endast den förälder som har vårdnaden som kan agera och som barnavårdsnämnden är skyldig att hålla kontakt med samt underrätta om besluten. Den förälder som ej har vårdnaden kan här ställas helt utanför med stöd av 97 S som lyder: Tillkommer vårdnaden om underårig endast den ena av föräldrarna eller särskilt förordnad förmyndare, skall vad i 3, 4 och 6 kap. är stadgat med avseende på föräldrarna gälla om den som har vårdnaden. Detta innebär exempelvis att enligt 15 S förälder som ej har vårdnaden om sitt barn ej delges uppgift om att barnet kallats att inställa sig inför barnavårdsnämnden. Sådan förälder undantas också från kravet i 20 5 att föräldrarna bör vara närvarande om den ärendet rör är . Vidare medför bestämmelserna i 23 och 24 SS om delgivning av barnavårdsnämndens beslut att sådan förälder ej delges nämndens beslut. Någon lagstadgad rätt för förälder med endast umgängesrätt att över huvud taget höras av i ärende om barns omhändertagande för samhällsvård synes inte finnas. Han har alltså ingen formell rätt att informera barnavårdsnämnden om sina synpunkter på dessa för barnet så viktiga frågor. Regeln i 97 S medför att ett barn kan omhändertas för samhällsvård och kanske flyttas till en ort långt ifrån sin ordinarie bostad utan att förälder med rätt till umgänge med barnet får kännedom om förhållandet. När det är aktuellt att omhänderta ett barn för samhällsvård befinner det sig i en svår situation då båda föräldrarnas medverkan helst borde vara möjlig. En översyn av dessa lagbestämmelser bör därför ske avseende möjlig heterna och lämpligheten av att alla eller vissa av bestämmelserna i 3, 4 och 6 kap., som endast avser den förälder som har vårdnaden om barnet, utsträcks till att även gälla förälder som ej har vårdnaden men umgängesrätt med barnet. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär utredning av frågan om jämställande i barnavårdslagens regler om omhändertagande av barn för samhällsvård mellan förälder med vårdnad av barnet och förälder med endast umgängesrätt.
mot · G002663 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77:663 om viss rätt för förälder som inte är vårdnadshavare har framhållit vikten av att ett barn har kontakt med båda sina föräldrar. års ändring av framhöll lagutskottet bl. a. att vårdnadsfrågan kunde omprövas om vårdnadshavaren förhindrade att umgängesrätten utnyttjades. Vid införandet av rätt till gemensam vårdnad även när föräldrarna inte är gifta med varandra ändrades också 6:13 så att domstolen kan förordna om ändrad vårdnad när det finnes skäligt för barnet. var kravet att väsentligt ändrade förhållanden skulle påkalla detta. Majoriteten av barn vars föräldrar inte är gifta med varandra har emellertid endast en vårdnadshavare. BvL 97 § säger: Tillkommer vårdnaden om underårig endast den ena av föräldrarna eller särskilt förordnad förmyndare, skall vad i 3, 4 och 6 kap. är stadgat med avseende på föräldrarna gälla om den, som har vårdnaden. Detta innebär bl. a. att när ett barn omhändertas för samhällsvård enligt BvL 4 kap. får endast vårdnadshavaren ta del av utredningen och beslutet medan den andra föräldern inte behöver underrättas. Omhändertagande för samhällsvård är ett stort ingrepp i den unges liv. Den förälder som har lagstadgad umgängesrätt med barnet borde inte hållas utanför ett sådant beslut. Det kan knappast ha varit lagstiftarens intentioner att en förälder som regelbundet träffar sitt barn endast i efterhand skall kunna få reda på att barnet omhändertagits för samhällsvård. Den förälder som ställs åt sidan måste i många fall uppleva situationen som mycket svår. En större öppenhet vid samhällets omhändertagande av barn skulle med all säkerhet bidraga till att avdramatisera ärendena och förhoppningsvis också minska vårdnadshavarens skuldkänslor. Den som har lagstadgad umgängesrätt med sitt barn bör därför i frågor som gäller omhändertagande av barnet för samhällsvård ges rätt till delgivning av utredning och beslut i frågan. Med hänvisning till det anförda hemställes att beslutar om sådan ändring av 97 8 BvL att förälder som har lagstadgad umgängesrätt med sitt barn delges utredning och beslut i fråga som rör omhändertagande av barnet för samhällsvård.
mot · G002664 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 664 av om viss översyn av namnlagen gifter sig med . får vid vigseln namnet . Hon anmäler sitt flicknamn, , som tilläggsnamn. Makarna antager släktnamnet Svennerman. Efter skilsmässa från gifter om sig med och förvärvar därmed hans släktnamn. Därmed blir hon , fodd Svennerman. Ovanstående exempel ur lärobok för personal på pastorsexpeditioner visar på en av de egendomliga konsekvenserna av vår omoderna namnlag. Huvudregeln i namnlagen är att hustru vid vigseln automatiskt förvärvar mannens släktnamn, om hon inte själv vidtar särskilda åtgärder. Hon kan t. ex. anmäla sitt flicknamn som tilläggsnamn. Flicknamnet, födelsenamnet, kan dock komma att helt försvinna. Det i första äktenskapet antagna släktnamnet kommeratt vara flicknamn, vilket kan synas missvisande. I släktforskningssammanhang måste detta också vara en olägenhet. Många upplever också att det efternamn de fick vid födseln är en bit av deras identitet. Med hänvisning till ovanstående hemställer jag att hos regeringen begär att motionen överlämnas till namnlagutredningen för beaktande.
mot · G002665 · 1977-01-25 00:00:00 — 1976/77: 665 om viss rätt för förälder som inte är vårdnadshavare I motionen föreslås att även förälder som icke är rättslig vårdnadshavare skall ha rätt att ta del av utredning rörande vårdnad eller omhändertagande. års barnavårdslag gällde i praxis, att även förälder som icke var rättslig vårdnadshavare kunde ta del av utredning, som gjordes i ärende om vårdnad och omhändertagande för samhällsvård. 1 gällande barnavårdslag tillkommer sådan rätt endast den som har vårdnaden. Nämnda inskränkning har lett till en rad orimliga och tragiska rättsfall. Barn som t. ex. omhändertagits, när vårdnadshavaren ej varit förmögen att klara vårdnaden, har godtyckligt placerats i andra miljöer utan att den andra föräldern underrättats. Den andra föräldern har vägrats ta del av handlingarna i ärendena. 1 något fall har så skett trots att vårdnadshavaren önskade att så skulle ske och barnet självt uppehöll en nära kontakt med andra föräldern. Uteslutandet av en icke vårdnadshavande förälder från vetskap om vad som sker med barnet strider mot hela tendensen i övrig lagstiftning och praxis. Lagen fastslår att om en frånskild eller ogift vårdnadshavare dör eller blir oförmögen utöva vårdnaden, så är den andra föräldern närmast därtill. Ogifta föräldrars rättsläge har i detta avseende medvetet stärkts reform. Umgängesrätten har stärkts och man har i praxis blivit allt angelägnare att framhålla att barn till icke samboende föräldrar i görligaste mån bör få sina kontakter till båda föräldrarna garanterade och underlättade. Mot denna bakgrund är barnavårdslagens 97 8 mogen för ändring. att beslutar ändra barnavårdslagens 97 § så, att även umgängesberättigad förälder har rätt att ta del av handlingar i ärenden som rör barnets vårdnad, omhändertagande e. d. Tillkommer vårdnaden om underårig endast den ena av föräldrarna eller särskilt förordnad förmyndare, skall vad i 3, 4 och 6 kap. är stadgat med avseende på föräldrarna gälla om den som har vårdnaden. (vpk) i Tillkommer vårdnaden om underårig endast den ena av föräldrarna eller särskilt förordnad förmyndare, skall vad i 3,4 och 6 kap. är stadgat med avseende på föräldrarna gälla om dels den som har vårdnaden, dets den eller de som har lagstadgad umgängesrätt.
mot · G002666 · 1977-01-25 00:00:00 — om stärkt rättsställning för barn och ungdom 1 motionen föreslås lagliga möjligheter för underåriga att göra sin egen inställning gällande i frågor om vårdnad och omhändertagande. Svensk familjerättspraxis har tillmätt barns egen inställning viss betydelse i rättsliga sammanhang. I t. ex. vårdnadsfrågor har ansetts att barn som fyllt har rätt att få sina synpunkter invägda i den rättsliga bedömningen. tycks en ändring ha skett av dessa förhållanden. Den kan främst spåras i socialnämndsärenden. I en rad fall har barn mot sin bestämt uttryckta vilja tvingats till förflyttning från miljöer, där de velat stanna. Den motsatta varianten har också förekommit: barnet har tvångsvis och mot sin klara vilja återförts till miljöer, där det inte velat vistas. Det noteras också exempel på en kanske särskilt upprörande typ av fall - att barn som självmant söker hjälp hos myndigheter för att komma bort ur en miljö, av samma myndigheter mot sin vilja återförs dit. Socialmyndigheternas ökade benägenhet för godtycke och tvång mot de unga står i strid med modern rättsuppfattning och människosyn. En viktig del av samhällets barnavård mister sitt innehåll, om denna praxis får sprida sig. Den blir då till ett system för godtagna övergrepp mot unga människor i personliga rättssaker. De underårigas rättsställning måste stärkas. De måste erkännas som självständiga rättssubjekt. Fram till den fulla myndighetens inträdande bör barn och unga stegvis vinna ökad självständighet i sin rättsställning. Detta är särskilt angeläget i frågor som rör den underåriges personliga och familjerättsliga situation. Mot bakgrund av det anförda föreslås att beslutar inför följande tillägg till 6 kap. 7 § i : Handlägger domstol eller annan myndighet ärende rörande rättslig eller faktisk vårdnad, omhändertagande för samhällsvård eller annan åtgärd av väsentlig betydelse för underårigs personliga förhållanden, och har den underårige uppnått skolpliktig ålder, skall hans inställning i saken utrönas och beaktas. Har den underårige fyllt eller nått en däremot svarande mognadsgrad, skall myndighet ej utan synnerliga skäl fatta beslut i strid med hans inställning. (vpk) i
mot · G002667 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77:667 av m. fl. om förstärkt besittningsskydd för arrendatorer, m. m. I offentlig debatt har allt oftare påtalats de orimliga stegringarna av arrendeavgifter. Stora markägare såsom domänverket, m. fl. gör sig lättfångna övervinster genom orimliga arrendestegringar. Graden av godtycke skapar också ett osäkert och nyckfullt rättsläge på området. De som främst drabbas av oskäliga arrendeavgifter resp. stegringar är människor i blygsamma ekonomiska omständigheter. Det rör sig om småbrukare som är delarrendatorer, om brukare av småarrenden, om arrendatorer av fritidstomter och fritidshus. Problemet utgör även ett hinder för dem som, utan att vara förmögna, hyser uppriktigt intresse för jordbruk och därför vill arrendera jord. Ur fördelningspolitisk, sysselsättningspolitisk och rättslig synvinkel är därför de oskäliga stegringarna av arrendena något som gynnar de förmögna och betalas av de små. En ändring bör här komma till stånd. Dels bör själva arrendeavgifterna knytas till någon form av bruksvärdesprincip och regleras av samhället, dels bör förbättringar, utförda av arrendatorn, antingen räknas bort vid arrendeberäkningen eller gäldas av ägaren, ifall denne med hänvisning till förbättringarna kräver höjt arrende. bör emellertid också en mer allmän översyn ske av arrendatorernas ställning och villkor. Förslag till stärkande av deras rättsliga situation bör framläggas. Mot bakgrund av det anförda föreslås att hos regeringen begär följande åtgärder för att förbättra arrendatorernas ställning: 1. utredning rörande formerna för en samhälleligt kontrollerad prisbildning på arrenden i syfte att motverka rådande tendens till orimliga stegringar, 2. förslag till lagändring med syfte att garantera arrendatorn rätt till sådan värdeökning som uppkommer på grund av arrendatorns egna satsningar, 3. utredning och förslag till allmänt stärkande av arrendetagares besittningsskydd. (vpk) i (vpk) i
mot · G002668 · 1977-01-20 00:00:00 — Motion 1976/77:668 om ersättning för vissa fordonsskador vid olycksfallstransporter Vid hastiga sjukdomsfall, när läkarhjälp snabbt måste nås, ges inte alltid tid att invänta ambulans. Taxibil eller privat bil, den som finns närmast, får rycka in för transport till läkare eller sjukhus. Vid sådana akuta sjukdomstillstånd och dödsfall förekommer ofta både kräkning och urinering eller att magen tömmer sig. Detta tränger in i dynor och stoppning på både säten och dörrar. Rengöring måste ske av fackman och är både omfattande och kostnadskrävande. Dessa kostnader färdén som ställer bilen till förfogande vidkännas. Varken trafik-, ansvarighets- eller vagnskadeförsäkring täcker sådan kostnad. Vid trafikskada däremot utgår ersättning för samma skada av trafikförsäkringen. Enligt uppgifter från försäkringsbolag förekommer besvikna försäkringstagare som - utöver att bilen ej kan disponeras någon vecka på grund av rengöring - också får stå för hela kostnaden för detta, en kostnad som uppgår till . Med anledning av ovanstående hemställes att uttalar att i motionen berörda kostnader skall täckas av trafikförsäkringen. () ()
mot · G002670 · 1977-01-24 00:00:00 — 1976/77 670-675 av m. fl. om bistånd till Röda kors och Röda halvmåne I har alltsedan 1961 pågått en väpnad befrielsekamp mot den etiopiska ockupationsmakt som, i strid med ett FN-beslut , införlivat som en provins i (se utrikesutskottets betänkande 1976/77:9). Kampen för självständighet har resulterat i att hela , med undantag av de största städerna, kontrolleras av befrielserörelsen. I de befriade områdena bedrivs ett omfattande socialt och politiskt uppbyggnadsarbete. På kliniker får befolkningen medicinsk vård och undervisning i förebyggande hälsovård. Analfabetismen bekämpas genom att barn och befrielsesoldater får lära sig läsa och skriva. (Några av de skolor som byggts i för svenska biståndsmedel har f. ö. bombats av det etiopiska flyget.) Nya och bättre jordbruksmetoder sprids bland bönderna av agronomer och veterinärer. På marknader som organiseras av () kan bönderna sälja sina produkter till fastlagda priser. Befrielserörelsen har emellertid litet stöd utifrån och måste fördela de små resurserna på en stor befolkning - en befolkning som drabbats svårt av kriget och svälten. finns ca 800 000 hemlösa i . har befrielserörelsen haft betydande militära framgångar. Den s. k. Bondemarschen , då den etiopiska juntan visade sin hänsynslösa brutalitet genom att skicka 70 000 bönder till för att strida, stoppades resolut av befrielsearmén. Många bönder dödades i sammandrabbningarna, och omkring 500 av dem togs till fånga. De friskaste av dessa skickades tillbaka till , där de emellertid blev avrättade. Därför tvingas nu försörja återstoden av fångarna, i väntan på att någon internationell organisation vill åta sig att övervaka hemsändandet av dem. Befrielserörelsen rycker nu gradvis allt närmare de etiopiska befästningarna. kunde exempelvis svenska journalister som besökte det befriade filma flygplats på blott . bildades Röda kors och Röda halvmåne. Denna organisation arbetar enligt Internationella röda korsets stadgar och är också de facto erkänd som Röda kors-organisation. Den har omkring 25 väl fungerande kliniker inne i . Vårt parti anser att det arbete som bedrivs av Röda kors gagnar folk och dess befrielse. Med hänvisning till det anförda föreslås att under C 2, bilaga 6 i budgetpropositionen, beslutar anvisa ett belopp av . till Röda kors och Röda halvmåne. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G002673 · 1977-01-24 00:00:00 — av m. fl. om stöd till den palestinska organisationen Inbördeskriget i har skördat många offer och ställt många människor inför svåra ekonomiska och sociala problem. Detta gäller inte minst palestinierna. Den sociala situationen är särskilt svår, eftersom flyktinglägren fått ta emot många nya invånare. har den palestinska Röda halvmånen - sjuk- och hälsovårdsorganisationen - tvingats sätta in alla sina resurser för att hjälpa inbördeskrigets offer, både palestinier och libaneser. Behovet av mat, kläder, filtar och medicin är överhängande. Palestinska Röda halvmånen (PRCS) bildades . PRCS har skrivit under överenskommelsen med det internationella Röda korset och Genéveöverenskommelsen för PLO:s räkning. PRCS ger medicinsk hjälp till det palestinska folket, civila såväl som soldater. De har organiserat 25 kliniker för befolkningen i , , och . Varje flyktingläger i har tillgång till en sådan klinik. Med hänvisning till vad som anförts hemställs till palestinska röda korsorganisationen som katastrofbistånd. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G002676 · 1977-01-24 00:00:00 — Motion 1976/77:676 av i m. fl. om åtgärder mot svenska investeringar i I har en liten minoritet i en fanatisk tro på den egna hudfärgens överlägsenhet skaffat sig all makt, politisk och ekonomisk. Arbetslivet i präglas av rasismen. Svarta får svältlöner. Svarta och vita får enligt lag - inte arbeta skuldra vid skuldra, inte ha samma matsalar, inte samma omklädningsrum. Också svenska företag tvingas att i - vare sig de vill det eller inte - följa apartheids regler. De svenska företagen i tillämpar hård rasdiskriminering som ständigt förnedrar de svarta. a. genom det värdefulla kartläggningsarbete som , TCO och LO gjort vet vi att svenska företag i i allmänhet inte betalar bättre löner än andra utländska företag. Svenska företag i drar nytta av det låga löneläge som apartheidsystemet skapar. är beroende av kapital utifrån. Den negativa betalningsbalansen är ett av landets största problem. Den sydafrikanska regeringen vill ha företagsinvesteringar och försöker underlätta för företag att etablera sig i . manar de svartas organisationer omvärlden att bryta de ekonomiska förbindelserna med . Ett tjugotal svenska produktions- eller försäljningsföretag finns f. n. etablerade i . De finns där trots att svenska regeringar avrått företagen från aktivitet i . a. svenska legationen i instruktioner om att avstå från varje stöd till svenska företagsinvesteringar. Att en bred svensk opinion i menar att svenska företag bör lämna torde också stå klart för de svenska företagen. Från sida har vi tagit klar ställning. landsmöte uttalade enhälligt "ari svenska ekonomiska förbindelser med utgör ett stöd till det orättfärdiga sydafrikanska samhällssystemet, och uppmanade därför de svenska företagen "att avveckla sina intressen i och förbindelser med . De svenska företagens lyhördhet för klara politiska riktlinjer och för den svenska opinionen tycks dock vara begränsad. Det är därför nödvändigt att allvarligt aktualisera frågan om svenska isolerade ekonomiska sanktioner mot . I debatten - senast i - har hävdats att ett svenskt beslut att bryta de ekonomiska förbindelserna med skulle strida mot internationella åtaganden. T. ex. skulle GATT-stadgan hindra ett svenskt sanktionsbeslut. Det är därför nödvändigt att ett riksdagsbeslut om sanktioner mot föregås av en snabb utredning om sakläget och om tillvägagångssättet vid ett beslut att bryta med . att hos regeringen begär en skyndsam utredning om hur svenska ekonomiska sanktioner mot skall kunna genomföras. () () () PER ()