ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G002530 · 1977-01-21 00:00:00 — Motion 1976/77: 530 Inom industripolitiken har skapats en rad instrument för stöd till mindre och medelstora företag. Dessa instrument är till stor del inriktade på stöd till teknisk utveckling i form av nya produkter eller effektivare tillverkningsmetoder. Brist på specialistkunskaper och utrustning söker man avhjälpa genom att stimulera till ökade kontakter med t. ex. högskolor och branschforskningsinstitut. Alla de stödåtgärder från samhällets sida som finns skapar i sig nya svårigheter för de mindre företagen. Dessa har svårt att orientera sig och veta vart man skall vända sig i olika situationer för att kunna utnyttja de möjligheter som erbjuds. Teknisk utveckling är, även i den skala som kan bedrivas i mindre företag, en långvarig process. Den långa tiden innan ett projekt börjar betala tillbaka investerade medel ger finansieringsfrågorna stor betydelse. tillhandahåller samhället stödåtgärder, som mest är inriktade på redan existerande verksamheter. Frågan gäller hur vi skall kunna utveckla vidare och stimulera bildandet av nya innovativa företag. (Innovation = en ny teknisk lösning som tagits i praktiskt bruk.) På olika sätt försöker samhället förbättra resurserna för utvecklingsarbete i mindre företag vad beträffar tillgången på tekniskt kunnande och finansiering. Utveckling av en ny verksamhet, vare sig det rör sig om ett nystartat företag eller ett idéprojekt inom en etablerad storkoncern, kommer att stöta på många hinder under sin framväxt. Både forskning om och praktisk erfarenhet av innovationsarbete pekar entydigt på att en avgörande faktor för framgång är det personliga engagemanget hos en eller flera individer, som driver fram projekt trots omgivningens tröghet eller motstånd. Vi kan kalla dessa individer för entreprenörer. Entreprenören behöver inte nödvändigtvis vara samma person som uppfinnaren. Man kan då ställa sig frågan: Hur skall vi stimulera unga tekniker att i ökad utsträckning ta på sig den svåra och stimulerande uppgift som det innebär att driva fram och utveckla nya idéer, egna och andras, i en motvillig omvärld? Entreprenörpersoner finns, men i de flesta fall gör den ekonomiska osäkerheten i det inledande skedet av projektarbetet att alltför många tvekar att ge sig i kast med uppgiften. För andra yrkeskategorier med en motsvarande osäkerhetsperiod har man inrättat stipendier: konstnärsstipendier, författarstipendier, musikerstipendier, skådespelarstipendier etc. på den kulturella sidan och till viss del även 1 7976/77. Mot 1976/77:530 uppfinnarstipendier, även om dessa är oförskämt få och små med tanke på att mycket av landets framtida utveckling ligger hos en liten grupp människor, som kanske inte har det rätta sinnelaget att se om sin ekonomi utan ägnar sig helhjärtat åt sitt skapande. För att stärka den tekniska utvecklingen borde man därför inrätta entreprenörsstipendier till sådana som vågarge sig på den ofta osäkra uppgiften att försöka göra framgångsrika industriprojekt av intressanta projektidéer. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning av frågan om förverkligande av uppfinnaridéer i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G002532 · 1977-01-24 00:00:00 — Motion 1976/77: 532 av herrar och Wååg om åtgärder för att främja stålindustrins konkurrenskraft För att svensk stålhantering skall kunna hävda sig väl på världsmarknaden behövs ständigt nya forsknings- och utvecklingsinsatser. De anstalter, som finns för metallurgisk forskning är dimensionerade för ytterligare uppgifter. På grund av den låga sysselsättningen inom järnhanteringen torde tekniker vara lediga eller möjliga att genom vikariat göras lediga även för sådana utvecklingsprojekt som kanske inte blir lönsamma och som därför de stål producerande företagen inte kan inrymma i sina ordinarie utvecklingsprogram. Här bör staten gripa in och inte spara någon möda för att utveckla det svenska stålet. att hos regeringen begär 1. en skyndsam inventering av tänkbara forsknings- och utvecklingsprojekt inom stålhanteringen, 2. att dessa projekt omgående, lämpligen genom STU, ges stöd så att de kan komma till utförande i den ordning de kan främja svensk stålindustris konkurrenskraft och därmed möjlighet att vinna nya marknader.
mot · G002534 · 1977-01-21 00:00:00 — Motion 1976/77: 534 av herrar Elmstedt och i om regionalpolitisk stöd till Den regionala befolkningsutvecklingen antog en obalans som nödvändiggjorde att åtgärder vidtogs tor att motverka denna. Stödområdessystemet tillkom och har utan tvivel starkt bidragit till den bättre balans mellan olika regioner som vi har. I ingångsskedet var det angeläget att inrikta de regionalpolitiska insatserna på de stora utflyttningsområdena. Läget var på sina håll, framfor allt i norra , akut . Behovet av åtgärder både vad avser lokaliseringslån och lokaliseringsbidrag kommer sannolikt även framöver att vara störst i skogslänen. Klart är dock att många områden i mellersta och har sysselsättningsproblem fullt jämförbara med skogslänens. I t. ex., där utvecklingen under en följd av år har varit tillfredsställande, finns stora och besvärande problem på arbetsmarknaden. Konjunkturnedgången inom metall- och verkstadsindustrin, som i hög grad dominerar industrisysselsättningen i länet, har medfört att ca 2 000 arbetstillfällen bortfallit under mindre än , och uppenbar risk finns att denna siffra ytterligare ökar. Enbart i kommun har bortemot 800 arbetstillfällen gått förlorade genom rekryteringsstopp och naturlig avgång vid AB - Olofströmsverken. Vad detta betyder för en kommun med ca 17 000 invånare är lätt att förstå. kommun har också som en följd av det försämrade arbetsmarknadsläget drabbats av en folkminskning på närmare 1 000 personer . En utveckling som det krävs ordentliga insatser för att vända, men som måste vändas. Flera av länets industriföretag visar samma bild som exemplet från , vilket är skäl nog för att konstatera att extra åtgärder måste vidtas. Arbetsmarknadssituationen har medfört att antalet beredskapsarbeten är det högsta . Därutöver är speciella ungdomsberedskapsarbeten för flera hundra ungdomar anordnade. Enligt vår mening är det uppenbart att ett annat och mera "finmaskigf' regional politiskt instrument än stödområdessystemet måste användas . Det gäller att snabbt sätta in åtgärder där de bäst behövs vid ett visst givet tillfälle, oavsett vilken del av landet det gäller. Det kan inte vara en klok politik att vänta med insatser så länge att all egen kraft på den aktuella orten är nedbruten. har att se över det regionalpolitiska stödets framtida utformning. Oavsett vilket resultat man här kommer fram till torde det dröja innan något beslut om ett nytt system kan fattas. Vi anser det nödvändigt att när sysselsättningsproblemen är av den omfattning som de är i , omedelbara åtgärder måste vidtas oavsett vilka geografiska avgränsningsregler som normalt gäller i sammanhanget. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att temporärt omfattas av de bestämmelser som gäller inom stödområdet.
mot · G002538 · 1977-01-21 00:00:00 — av i m. fl. om publiceringen av arbetsdomstolens domar Alltsedan sin tillkomst har arbetsdomstolen gett ut en tryckt version av sina domar i publikationen Arbetsdomstolens domar. Med hänsyn till domstolens rättsbildande funktion på det arbetsrättsliga området är publikationen en viktig rättskälla. Dess betydelse har vuxit genom de senare årens intensiva arbetsrättsliga lagstiftning. Mot den bakgrunden är det en allvarlig brist att publiceringen av arbetsdomstolens domar blir starkt fördröjd. Vid utgången av hade samlingen av domar fortfarande inte kommit ut av trycket. Det innebär bl. a. att en lång tad avgöranden, som gäller tillämpningen av lagen om anställningsskydd, fortfarande inte finns tillgängliga i tryckt form. För att kompensera denna brist nödgas domstolen framställa domarna i stora stencilerade upplagor för att möta den stora efterfrågan. Olika åtgärder är tänkbara för att påskynda utgivningen av arbetsdomstolens domar. En lämplig väg synes vara att domarna publiceras fortlöpande eller i varje fall med vissa intervaller . Den kostnadsökning som skulle uppstå kompenseras av minskat behov av de nämnda stora stencilupplagorna. Nuvarande stora spridning av stencilerade domar ger anledning till betänkligheter ur en annan synvinkel, nämligen att man därigenom ger spridning också åt namnen på de i målen inblandade parterna. Det framstår som särskilt stötande i de fall enskilda arbetstagare förekommer i ömtåliga sammanhang. Denna olägenhet med nuvarande ordning bör kunna avhjälpas med den skisserade nya ordningen för publicering av arbetsdomstolens officiella referat, i vilka de fullständiga namnen i de nämnda sammanhangen utelämnas. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar att ge regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av åtgärder för snabbare publicering av arbetsdomstolens domar. V. () i
mot · G002539 · 1977-01-20 00:00:00 — av i m. fl. om ersättningen till ungdom i enskilt beredskapsarbete Den senaste konjunktursvackan, med vikande sysselsättning som följd, har drabbat särskilt ungdomen i större omfattning än vid tidigare konjunkturnedgångar. Från samhällets sida har olika åtgärder vidtagits för att bereda ungdomen en meningsfull sysselsättning även vid en vikande arbetsmarknad. Åtgärderna utgörs av ökade möjligheter till utbildning, beredskapsarbete för ungdom m. m. har ett system med s. k. enskilda beredskapsarbeten tillämpats. Det innebär att arbetsgivare, som bereder sysselsättning åt ungdomar, erhåller ett bidrag med . som dessa ungdomar utför. Bidraget utgår av 6 månader, de berörda ungdomarna får en viss arbetslivserfarenhet. Det bedöms att av dessa ungdomar har fått eller kommer att fä stanna kvar i företaget. Trots den korta tid som förflutit, sedan denna åtgärd för att stimulera sysselsättningen bland ungdomar börjat tillämpas, och trots att någon utvärdering inte kunnat ske, kan man ändå efter samtal både med företagare och ungdomar säga att denna form av beredskapsarbete för ungdom är mycket uppskattad och fått ett positivt gensvar från båda parter. utgör av totalkostnaden för en arbetstimme av detta slag. En ökning av timersättningen skulle med säkerhet öka intresset för en ungdomsanställning av detta slag. Framför allt skulle intresset från de små företagen öka för att anställa ungdomar, ty ett litet företag har inte lika goda ekonomiska förutsättningar till uppövning och viss utbildning av arbteskraften som ett större. Med hänvisning till den anförda motiveringen hemställs att hos regeringen begär en översyn av gällande regler för timersättning till ungdom i enskilt beredskapsarbete. () ()
mot · G00254 · 1977-01-10 00:00:00 — av herrar och tredje vice talmannen om slopande av beskattningen av fritt bränsle från egen fastighet Oljekrisen kom som en chock för oss alla. Behovet av att spara energi har blivit allt större. Detta är en naturlig följd av stegrade oljepriser och av ett ökat medvetande om att energiförsörjningen kan bli besvärlig. Den nya situationen har för skogsbrukets del betytt att det blivit mer lönsamt att ta till vara avfallsvirke för uppvärmning av hus. I första hand är detta intressant för de gårdar som är belägna i skogsbygder. Eldning med träprodukter kan numera utföras på ett enkelt och ekonomiskt sätt genom en tekniskt avancerad utrustning i värmepannor och i träflisanläggningar. Härigenom uppnår man också syftet att spara olja. Från skoglig synpunkt finns ytterligare en fördel. Genom att ta till vara avfallsvirke kan man med bättre ekonomi röja unga bestånd och sanera marker med låg produktion. Därmed främjar man också den långsiktiga tillväxten av skogsbestånden. Den skogsägare som tar till vara avfallsvirket från egen skog och omsätter detta i värmeproduktion gör en värdefull nationalekonomisk insats genom en minskad oljeförbrukning och tillväxtfrämjande åtgärder. Det finns alltså starka skäl för samhället att stimulera denna verksamhet. Som en stor nackdel för skogsägaren i hans samhällsnyttiga verksamhet måste dock betecknas det förhållandet att han är skyldig att betala skatt för sitt insamlade virkesavfall. Det måste betecknas som ologiskt att å ena sidan stimulera till olika besparingar i oljeförbrukningen och å andra sidan motarbeta dess syftemål genom en inkonsekvent beskattning. Med den utveckling som energifrågorna fått är det hög tid att slopa beskattningen på uttag av bränsle från egen skog. Som ett ytterligare skäl för ett borttagande av denna skatt kan anföras att nuvarande beskattningsregler ger goda möjligheter till kryphål genom tekniska arrangemang och tvivelaktiga bytesaffärer. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att slopa beskattningen vid uttag av bränsle från egen skog. () ()
mot · G002542 · 1977-01-20 00:00:00 — av m. fl. Lagen om anställningsskydd har generellt sett varit ett positivt inslag i svenskt arbetsliv. Det hindrar inte att lagen fört med sig vissa problem. Det gäller inte minst för nytillträdande grupper i förvärvslivet såsom ungdomar och kvinnor. I en situation då en arbetsgivare inte säkert kan bedöma arbetskraftsbehovet på , är han med hänsyn till de förpliktelser som trygghetslagstiftningen innebär självfallet mindre benägen än tidigare att anställa folk. Detta har lett till att bl. a. ungdomar har svårighet att skaffa sig praktisk erfarenhet från arbetslivet och därmed etablera sig på arbetsmarknaden. Ett problem vid praktikanställning är frågan om vad som skall betraktas som praktik. Detta har betydelse eftersom anställning är tillåten då det gäller praktik. I flertalet andra fall är korttidsanställning förbjuden enligt lagen om anställningsskydd. Företagare i mindre och medelstora företag har ofta en vilja att hjälpa arbetslös ungdom. På grund av Åmanlagen vågar de inte anställa dessa ungdomar och ge dem erfarenhet från arbetslivet. Företagarnas villighet att anställa dessa ungdomar skulle öka betydligt, om tolkningsproblemet angående vad som är praktik skulle försvinna. Man bör därför föreskriva att anställning upp till exempelvis 12 månader skall kunna räknas som praktikanställning. Detta bör gälla ungdom . Åldersgränsen bör sättas för att denna regel inte skall vara en väg att kringgå lagen om anställningsskydd. En annan grupp av arbetssökande, som likaså har behov av arbetslivserfarenhet för att öka möjligheterna till fast anställning, är de som genomgått arbetsmarknadsutbildning. Dessa grupper bör ha rätt till praktikanställning oavsett ålder enligt de ovan föreslagna reglerna. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att hos regeringen anhåller om ändring av 5 § lagen om anställningsskydd för att bereda vidgad möjlighet till praktikanställning i enlighet med vad som anförts i motionen. () () GOTAB 52921 Slockholm 1977
mot · G002545 · 1977-01-20 00:00:00 — av m. fl. om etablering av ett industricentrum i kommun, som är belägen exakt mitt i och också mitt i , är trots detta i en bekymmersam situation. Detta sammanhänger med den välkända rationaliseringen av skogsbruket, som särskilt hårt slagit i en skogsbygd som . Det sammanhänger givetvis också med den nödvändiga rationalisering som skett inom framfor allt SJ:s verksamhet, som i så hög grad burit upp sysselsättningen i kommun. Detta var också bakgrunden till det förslag som framfördes från länet till förra årets riksdag om att kommun skulle få ett av de nyinrättade industricentra. har arbetet med Inland Y fortsatt. Under arbetet med detta projekt som innebär en kraftsamling i länet kring upphjälpandet av inlandets problem har betydelsen av att får den hjälp som ett statligt industricentrum innebär blivit allt mera uppenbar. Centralorten i är i särskilt hög grad i behov av en industriell tillskottssatsning. Till skillnad från många andra centralorter är servicen och sysselsättningsutbudet i centrala del alltför ringa också i relation till övriga tätorter i kommunen. En medveten och stark satsning på att öka centralortens förutsättningar är därför viktig för hela kommunens del. I den bilden är det också naturligt att tanken på ett statligt industricentrum kommer in. För att så långt möjligt bereda marken för en industriell satsning i centralorten har kommun börjat utbyggandet av ett industriområde av större format. Därmed ges också goda förutsättningar att bereda plats för de industriella anläggningar som kan följa med ett industricentrum. Det bör här erinras om att den angelägenhetsgradering av de till statligt industricentrum aktuella kommunerna som gjorde som bakgrund till riksdagsbeslut ger hög prioritet. Man gjorde där en studie av 13 variabler. Dessa gällde befolkningsutvecklingen, flyttnings- och pendlingsförhållanden, sysselsättningsutveckling, förvärvsfrekvenser, industrialiseringsgrad, sysselsättningsutveckling inom industrin, ensidigheten på arbetsmarknaden, arbetslösheten och sysselsättningsbalansen. Ur sammanvägningen har de studerade kommunernas inbördes placering erhållits. Även om starka reservationer måste tilläggas en sådan rangordning ger den dock en fingervisning om förhållanden orter emellan. Det kan då konstateras att kommun hamnade på sista plats, dvs. hade den ogynnsammaste situationen av alla. Kommunen kom dock tyvärr inte att erhålla statligt industricentrum detta till trots. Med tanke på det sagda och de erfarenheter som arbetet med Inland Y inneburit är det nu särskilt angeläget att frågan om ett statligt industricentrum till får en positiv behandling. Inte minst med tanke på att kommunens sysselsättningsläge till stor del sammanhänger med SJ :s personalinskränkningar, faller särskilt stort ansvar på samhället forén lösning av problemen i . För inrättandet förutsätts gälla de regler som angavs riksdagsbeslut om statliga industricentra. Med hänvisning till vad som anförts föreslås att beslutar att som sin mening uttala, att ett industricentrum bör inrättas i kommun.
mot · G002546 · 1977-01-21 00:00:00 — av m. fl. om uppsökande verksamhet bland invandrarkvinnor Invandrarkvinnorna i vårt land har ofta en svår social ställning p. g. a. språksvårigheter och lever i stor social isolering som uppkommer av uteblivet förvärvsarbete, få barnstugeplatser och svag ekonomi. Många av invandrarkvinnorna vill delta i arbetslivet, men av ovannämnda orsaker hamnar de i en ond cirkel: inget arbete p. g. a. språksvårigheter och därmed sämre ekonomiskt utgångsläge för dem själva och deras familjer. Därför måste möjligheterna för våra invandrarkvinnor att delta i språkutbildning öka. Erfarenheten visar att om de erhåller arbete blir det ofta ett sådant utan befordringsmöjligheter, såsom städ- eller restaurangarbete eller okvalificerat deltidsarbete. i har stått (ören uppsökande verksamhet bland invandrarkvinnor från . Denna verksamhet har visat sig ha en stimulerande, social inverkan på kvinnorna. Intresset att lära sig det svenska språket har ökat, daghemsplatser har ställts till förfogande och kvinnorna har slussats ut i arbetslivet. Detta är en stor social och ekonomisk fråga för de enskilda människorna och hela vårt samhälle. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om åtgärder för att ge länsarbetsnämnderna möjlighet att bedriva uppsökande verksamhet bland invandrarkvinnor. () ()
mot · G002547 · 1977-01-20 00:00:00 — av m. fl. om statligt kostnadsansvar för driftunderskott vid skyddade verkstäder, m. m. Kommunernas ekonomiska situation har stadigt försämrats under en följd av år. Detta har skett främst på grund av den fördjupade kapitalistiska krisen men också som en följd av de nya uppgifter som genom riksdagsbeslut ålagts kommunerna. Vpk har i en annan motion till årets behandlat frågan om arbetsgivaravgiften som hårt drabbar kommunerna genom att dessa liksom landstingen är arbetskraftsintensiva. I det här sammanhanget vill vi belysa kommunernas kostnader på ett viktigt område, nämligen arbetsvärden. Den allt hårdare fysiska och psykiska pressen i arbetslivet har i snabb takt ökat antalet fysiskt och psykiskt utslagna människor. Primär- och landstingskommunerna tvingas att i allt högre grad vidta arbetsvårdsåtgärder. Antalet människor som tvingas arbeta på skyddade verkstäder ökar kraftigt. Genom statens inflationsfrämjande ekonomiska politik drivs produktionskostnaderna upp, och driftunderskottet ligger på /tim. Antalet arbetstimmar och anställd beräknas i genomsnitt . Detta ger ett underskott på i runt tal . De statliga driftbidragen uppgår f. n. till . Kommunernas kostnader ligger således på ca . De statliga bidragen till anläggningar och maskiner varierar något men torde i genomsnitt ligga på ca 20 resp. . Detta förhållande är helt otillfredsställande och skapar olikartade förhållanden mellan olika kommuner och landsting. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att beslutar uttala sig för ett statligt kostnadsansvar för driftunderskottet vid skyddade verkstäder. 2. att beslutar uttala att de statliga bidragen till anläggningar och maskiner vid de skyddade verkstäderna bör ökas till av de totala kostnaderna för dessa ändamål. (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk) GOTAB 62922 Slockholm 1977
mot · G002548 · 1977-01-21 00:00:00 — av i om vattenkraftsutbyggnad i övre 1 övre finns planer på utbyggnad av tre vattenkraftsprojekt - Stenkulla och (som ägs av staten) och Volgsjöfors (som ägs av ). Anläggningarna skulle tillsammans producera 430 GWh/år och är från kraftekonomisk synpunkt mycket värdefulla. tillhör de älvar som behandlats av utredningen rörande vattenkraftsutbyggnad i norra i dess betänkande (SOU 1976:28) Vattenkraft och miljö 3. Den har där placerats i klass 2 i utredarens rangordning, bl. a. med hänsyn till de tre projektens betydande kraftnytta. konstaterar emellertid utredaren att en eventuell utbyggnad måste kombineras med sådana åtgärder i nedre Vojmån att ett tillfredsställande fiske där kan upprätthållas. Detta utredarens villkor bör, med hänsyn såväl till lokalbefolkningens fiskemöjligheter som möjligheterna till viss fisketurism, understrykas. finns ärendet i , i avvaktan på förslag från regeringen med anledning av bl. a. den ovannämnda utredningen. Enligt uppgift i den av regeringen presenterade propositionsförteckningen kan en proposition föreläggas , vilket gör möjligheterna att behandla propositionen vid vårriksdagen osäkra. har emellertid från sida klargjorts att en ytterligare fördröjning skulle leda till allvarliga sysselsättningssvårigheter förden personal som berörs. 1978-1979 sker en nedtrappning av de arbeten som pågår i Juktån. Om denna personal då skall kunna flyttas över till övre - där arbetskraftsbehovet angetts till 300 anställda - är ett mycket snabbt besked i tillståndsfrågan nödvändigt. Ett beslut beträffande övre borde nu också vara möjligt att fatta. De besked som getts av utredningen rörande vattenkraftsutbyggnader i norra bör också vara tillräckliga för att kunna ligga till grund för ett positivt beslut. Med stöd av det anförda hemställer jag att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en snar igångsättning av vattenkraftsutbyggnad i övre . 1 1976/77.