mot · G002406 · 1977-01-20 00:00:00 — av m. fl. om sysselsättningsfrämjande åtgärder inom Utvecklingen på arbetsmarknaden i med väntade inskränkningar vid många företag, såsom , SKF, varven, KN-Turitz, Facit m. fl. och en även i övrigt långsam sysselsättningstillväxt talar för att arbetsmarknadssituationen kan komma att bli mycket besvärlig . Bristen på yrkesarbetare inom industrin, särskilt verkstadsindustrin, som varit kännetecknande för regionen , kommer att upphöra. Andra grupper med tidigare relativt liten arbetslöshet, såsom industritjänstemän och handelsanställda, kommer att möta betydande problem. En del av minskningen av de kollektivanställda inom industrin kommer att kunna lösas genom naturlig avgång. Detta är ändå allvarligt, eftersom utbudet av arbetstillfällen minskar kraftigt. För tjänstemännens del kan man vänta relativt sett fler friställningar. Arbetsmarknaden för tjänstemän kommer att bli mycket kärv. Den svaga efterfrågan på arbetskraft kommer att skapa svårigheter för de grupper som upplever problem på arbetsmarknaden. Äldre arbetslösa kommer att ha mycket svårt att åter få ett jobb. Många äldre kan komma att förtidspensioneras även om de önskar kvarstanna inom arbetslivet. Personer som varit borta från yrkeslivet och åter önskar börja förvärvsarbeta, främst kvinnor, kommer att få problem att finna ett arbete. Inte minst ungdomar kommer att drabbas av det svåra läget på arbetsmarknaden. finns 2 000 ungdomar som står utan arbete. Det kommer att bli mycket svårt att få en första anställning i ett läge då det finns gott om sökande med praktisk erfarenhet till lediga platser. Särskilt besvärlig torde situationen bli för ungdomar som saknar utbildning utöver . Mot bakgrund av den aktuella och förändrade sysselsättningssituationen i föreslås i motionen att speciella näringspolitiska och arbetsmarknadspolitiska åtgärder vidtages för att upprätthålla sysselsättningen inom industri- och sjöfartssektorn samt inom statlig förvaltning och affärsverksamhet. Näringslivet i sysselsätter drygt 300 000 årsarbetare. Av dessa återfinns inom tillverkningsindustrin. Tjänstesektorn sysselsätter av de förvärvsarbetande medan handeln svarar för och byggnadsverksamheten för av sysselsättningen. Det enskilda näringslivet sysselsätter av de yrkesarbetande i medan kommuner och landsting gerarbete åt och staten åt . Speciellt utmärkande för är det stora industriella inslaget i näringslivet. Industrin domineras i sin tur av ett fätal branscher och företag. Verkstadsindustrin svarar för av hela industrisysselsättningen. , SKF och varven ger ensamma arbete åt av alla industrisysselsatta i . Vid sidan av verkstadsindustrin utgör transportverksamhet och grosshandel de mest karakteristiska inslagen i näringsliv. Näringslivet består alltså av verksamheter som är inriktade på att tillverka, lagra, transportera och försälja. Jämfört med övriga storstadsregioner är tjänstesektorn liten. Tjänstesektorn, byggnadsindustrin och detaljhandeln betjänar i huvudsak regionens befolkning, vilket gör dessa branscher starkt beroende av regionens utveckling. Näringslivets koncentration till några enstaka branscher och stora företag gör regionen känslig för strukturförändringar. De tunga inslagen i näringslivet (Vol vo, SKF, och transportsektorn) är också starkt beroende av prisbildningen på energi och energikonsumtionens utveckling. Vidare är de i stor utsträckning inriktade på den nordiska och anglosachsiska marknaden. Den senare har visat låg tillväxt . Utsikterna till en väsentligt ökad försäljning från till denna marknad ter sig begränsade . ökade sysselsättningen kraftigt i . Ökningen uppgick till över 6 000 arbetstillfällen (mätt som årsarbetare). Andra hälften av decenniet kännetecknades av en betydligt långsammare tillväxt. Antalet sysselsatta ökade då endast hälften så mycket. första hälft har sysselsättningstillväxten ytterligare dämpats. Enligt nu föreliggande bedömningar kommer efterfrågan på arbetskraft att minska fram t. o. m. . De uppgifter om den framtida sysselsättningsutvecklingen i som redovisas i motionen är baserade dels på en prognos som presenterats av stadskontor, dels på kontakter med representanter för näringslivet och fackföreningsrörelsen. Den förväntade utvecklingen , baserad på uppgifter som stadskontor erhållit dels i samband med överläggningar med representanter för företag och fackliga organisationer, dels genom branschutredningar och andra specialstudier, ger vid handen att sysselsättningen inom enskilt näringsliv minskar med bortemot 15 000 årsarbetare . Industrin, särskilt storföretagen, står för huvuddelen av den beräknade minskningen. Storföretagen var tidigare, tillsammans med den kommunala sektorn, drivkraften i regionens expansion. Den beräknade tillväxten inom den kommunala sektorn är dessutom osäker p. g. a. att skatteintäkterna inte beräknas öka mer än vad som motsvarar kostnadsökningarna i befintlig verksamhet. Varvsindustrin svarar för av industrisysselsättningen i regionen. Stadskontorets prognos förutsätter en nedskärning utöver varvspropositionens . Sysselsättningen vid varven och av dem utnyttjade entreprenadfirmor beräknas minska med ca 6 000 arbetstillfällen . varav ca 4 000 faller på åren 1977-1980. Beklagligtvis har industriministern gett den nu arbetande analysgruppen för varvsindustrin i uppgift att studera en nedbantning av varvsindustrin utöver vad som tidigare fastställts genom riksdagsbeslut. De fyra andra storföretagen (, SKF, ESAB och ) svarar för av industrisysselsättningen. Sysselsättningen vid företagen ökade tidigare snabbt. har utvecklingen vänt och antalet sysselsatta minskat. Man får av olika skäl räkna med att någon fortsatt expansion i regionen inte kommer att ske. kommer personalstyrkan att skäras ner med sammanlagt 1 400 årsarbetare utöver de minskningar som redan inträffat . Dessa uppgår till ca 1 000. Prognosen utgår vidare från att PLM i och Facit läggs ner. För PLM ingår dock i beräkningarna att ersättningsverksamhet inom verkstadssektorn av ungefär nuvarande omfattning (ca 400 årsarbetare) etableras. Efterfrågan på arbetskraft beräknas minska inom textil- och konfektionsindustrin, delar av livsmedelsindustrin och byggämnesindustrin. De enda expansiva inslagen inom industrisektorn väntas bli de mindre verkstadsföretagen och den petrokemiska industrin i . Två tredjedelar av den totala minskningen inom industrin på ca 10 000 årsarbetare beräknas utgöras av kollektivanställda och en tredjedel av tjänstemän. Byggnadssektorn har minskat kraftigt i regionen . Det råder brist på vissa grupper av yrkesarbetare. I prognosen räknas med att sysselsättningsläget stabiliseras. Rekryteringen bör underlättas genom att många arbetstillfällen vid bl. a. varven bortfaller. Till servicesektorn räknas handel, samfärdsel och privata tjänster. Detaljhandeln väntas utvecklas negativt. Nedläggningen av Turitz huvudkontor väntas beröra 400-500 tjänstemän. Totalt beräknas detaljhandeln minska med 800 årsarbetare 1977-1980. Ett annat område som står inför problem är sjöfartsnäringen. Den befinner sig i en konjunktursvacka men kan också drabbas av långsiktiga svårigheter till följd av ökad protektionism. Totalt beräknas sysselsättningen i hamnoch rederiverksamhet minska med bortemot 1 000 årsarbetare fram t. o. m. Allt ivrigare signaler kommer från de svenska rederierna om att de vill registrera sina fartyg under utländsk flagg. Detta hot mot sjöfolkets sysselsättning måste mötas med bestämda motåtgärder från statsmakterna. Tillståndsprövning för överlåtelse av fartyg till utlandet måste därför genomföras med största skyndsamhet. Här finns redan ett remissbehandlat lagförslag från flaggutredningen (SOU 1976:44), varför beslut kan tas inom den allra . Även i övrigt krävs en aktiv näringspolitik för att utveckla svensk sjöfartsnäring. Inom servicesektorn finns emellertid också områden inom vilka man kan förvänta en positiv utveckling. Det gäller främst konsultverksamhet, som hade en svacka i utvecklingen . Andra exempel är buss-, spårvägs- och taxitrafik, post och tele samt partihandel. Tillkomsten av flygplats förväntas leda till att behovet av arbetskraft i flyganknutna verksamheter ökar kraftigt. Det enda verkligt expansiva inslaget i regionens näringsliv är offentliga tjänster och då främst vårdsektorn. Barntillsyn och långtidsvård svarar för en betydande del av den förväntade sysselsättningsökningen. Tillväxten beräknas dock bli långsammare än senare hälft. Den prognostiserade utvecklingen inom det enskilda näringslivet innebär försämrade möjligheter att öka den kommunala verksamheten vid oförändrad utdebitering. kommer närntligen tillskottet av skatteintäkter i endast att i stort täcka kostnaderna för den befintliga verksamheten. Den planerade sysselsättningsökningen i de kommunala förvaltningarna på över 1 000 årsarbetare kan alltså inte finansieras via skatteunderlagets tillväxt vid nuvarande utdebitering. Det finns därför risk för att sysselsättningsprognosen för den kommunala verksamhetens utveckling är alltför optimistisk. Näringslivets snabba tillväxt och stora efterfrågan på arbetskraft ledde till stora svårigheter att rekrytera arbetskraft. Överhettningen bestod men minskade successivt genom att expansionstakten i näringslivet sjönk och nya grupper, främst kvinnor, sökte sig ut på arbetsmarknaden. har antalet lediga platser och arbetslösa varit av ungefär samma storleksordning. och har antalet kvarstående arbetssökande utan sysselsättning ökat och antalet lediga platser minskat. De arbetssökandes antal överstiger nu klart antalet lediga platser. Mycket talar för att klyftan kommer att öka, eftersom bortemot 15 000 arbetstillfällen inom den privata sektorn försvinner . En utpräglad strukturell obalans förekommer på arbetsmarknaden. Således finns för få arbetstillfällen inom alla yrkesområden utom vårdyrken och byggnadsarbete. Särskilt markant är detta beträffande kameralt och kontorstekniskt arbete, kommersiellt arbete, tekniskt-, natur- och samhällsvetenskapligt arbete, transportarbete, servicearbete samt tillverkningsarbete utanför verkstadsområdena. Förutom inom vårdyrkena förekom tidigare också stor brist på arbetskraft inom verkstadsindustrin. Problemen för skeppsvarven har emellertid lett till att efterfrågan på arbetskraft minskat. Långa arbetslöshetstider förekommer framför allt inom vissa tjänstemannayrken, kommersiellt arbete och byggnadsarbete. Av de kvarstående sökande aktuella för omedelbar placering var eller äldre. har ca 14 000 fler kvinnor kommit ut på arbetsmarknaden, medan antalet män minskat med 3 500. Yrkesverksamhetsgraden för kvinnor har ökat påtagligt . Ökningen har emellertid inte varit större än i övriga storstadsregioner. Den kvinnliga yrkesverksamheten är fortfarande betydligt lägre än i och och ungefär av samma storleksordning som riksgenomsnittet. Trots att antalet yrkesverksamma kvinnor har ökat kraftigt har inte alla som velat arbeta kunnat få ett arbete. Kvinnornas andel av den totala arbetslösheten har ökat från till och till . Arbetslösheten har i många fall inte varit en normal friktionsarbetslöshet som snabbt övervunnits. I stället är arbetsmarknaden för de arbetssökande mycket kärv, vilket framgår av de i förhållande till andra regioner långa arbetslöshetsperioderna. Senast tillgängliga statistik visade att den genomsnittliga arbetslöshetstiden uppgick i jämfört med i såväl , som riket. Problemen på arbetsmarknaden är dessutom mer omfattande än vad som framgår av den officiella arbetsmarknadsstatistiken. Den dolda arbetslösheten, dvs. personer som inte söker arbete genom arbetsförmedlingen men skulle börja förvärvsarbeta om olika förvärvshinder undanröjdes, är mycket stor. Den uppgick till ca 30 000 personer i , varav nära 20 000 var kvinnor. Även om den potentiella arbetskraften minskat något som gått sedan undersökningen genomfördes är antalet personer som önskar börja förvärvsarbeta fortfarande mycket stort. fanns ca 2 000 ungdomar utan arbete. Den låga efterfrågan på arbetskraft i kombination med att många ungdomar slutar skolan och söker sig ut på arbetsmarknaden har skapat betydande arbetsmarknadsproblem. Det finns dessutom risk för att arbetsmarknadsläget för ungdomarna förvärras till följd av de kraftiga nedskärningar som kan förutses, främst inom industrin. som den regionala arbetslösheten legat kvar på en hög nivå överstiger antalet sysselsatta i beredskapsarbete 2 000, vilket är en fördubbling sedan motsvarande tidpunkt . Antalet ungdomar i beredskapsarbete har ökat starkt. En allt större andel av beredskapsarbetena finns inom tjänstemannayrken. Ett annat tecken på den försämrade situationen på arbetsmarknaden är antalet personer i arbetsmarknadsutbildning och antalet förtidspensionerade. Antalet AMU-elever beräknas ha ökat från 1 800 till 2 050 i . /76 uppgick antalet förtidspensionerade till ca 18 000, varav 10 300 var högst . Sammanställs uppgifterna om personer som står utanför arbetskraften (öppet och dolt arbetslösa, i beredskapsarbete och i arbetsmarknadsutbildning samt förtidspensionerade) uppgår dessa till mer än 55 000. Av dessa är ca 9 000 under , ca 23 000 är kvinnor, medan personer uppgår till ca 18 000. Uppgifterna avser delvis olika tidpunkter och kan enbart ses som en indikation på omfattningen av det göteborgska arbetsmarknadsproblemet. Mot bakgrund av den lämnade redovisningen för den aktuella arbetsmarknadssituationen i och den förväntade utvecklingen är det uppenbart att någon överhettad arbetsmarknadssituation inte föreligger och icke heller har förelegat . Den ensidiga och konjunkturkänsliga industristrukturen arén negativ faktor. Det är därför nödvändigt att näringspolitiska och arbetsmarknadspolitiska åtgärder med det snaraste vidtages för att komma till rätta med sysselsättningssituationen i på såväl kort som lång sikt. Att i nuvarande arbetsmarknadsläge ytterligare minska sysselsättningen inom den göteborgska varvsindustrin skulle allvarligt försämra situationen. Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställer vi att beslutar att i skrivelse till regeringen begära att speciella näringspolitiska och arbetsmarknadspolitiska åtgärder vidtages i för att upprätthålla sysselsättningen inom industri- och sjöfartssektorn samt inom statlig förvaltning och affärsverksamhet. () () () () () PER ()