mot · G00297 · 1977-01-12 00:00:00 — Motion 1976/77: 97 av m. fl. om förbättrad tilläggspension för låginkomsttagare "Gärna medalj - men försl en rejäl pension" - löd texten på en affisch under ATP-striden . Systemet har varit i kraft så att frågan är berättigad: Har det blivit en rejäl pension? Det är iögonfallande att det finns grupper av människor som nära nog hamnat utanför ATP-systemet. Inom glesbygdsområdena är arbelstillgången ringa och arbetslöshet och undersysselsättning vanliga. Antalet deltidsanställda är betydande, och inkomster strax ovanför basbeloppsgränscn ger obetydligt antal pensionspoäng. Det är främst kvinnor som drabbas av detta. Ulslagningsprocessen inom arbetslivet gör att åtskilliga blir missgynnade inom ATP-systemet. En stor del räknas till arbetsmarknadens "B-lag". De har hamnat i denna belägenhet utan egen förskyllan. I motionen argumenteras för åtgärder som tar sikte på att möjliggöra en bättre tilläggspension. Sådana åtgärder kan vara att tillerkänna personer med ytterligt lågt antal pensionspoäng tilläggspoäng upp till ett som skäligt bedömt minimum. Utöver den i sammanfattningen berörda bristen finns ytterligare en. Den är föremål för behandling inom pensionskommittén, vars utredningsresultat skulle ha varit färdigt till . Det gäller frågan om en standardsäkring av ATP-pensionen. Frågan togs upp i bl. a. en kommunistisk riksdagsmotion . Den byggde på en artikel av tidigare TCO-sekreteraren i nr 1968 av för allmän försäkring, som påvisade att med uppskattade årliga reallöneökningar om 4 "t. kommer ATP-pensionen att utgå med, i stället för avsedda 60 96, enbart 24 96 av den pensionsgrundande inkomsten. Det påvisades i motionen att icke all inkomststegring kunde hänföras till kompensation för inträffade prisstegringar utan även handlade om reallöneökningar. ATP-systemet tar emellertid endast hänsyn till värdebeständigheten - inte till reallönestegring. Med fortsatt stegring av realinkomsterna kommer således klyftan mellan pensionärerna och de yrkesverksamma att oavbrutet växa. anslöt sig till kravel på utredning av frågan om ATP-pensionens standardsäkring, varefter frågan överlämnades till pensionsförsäkrings- numera pensionskommittén. Dess förslag liksom regeringens - motses med stort intresse. Hur angeläget det än må vara att frågan om ATP-pensionens standardsäkring tryggas mäste med all skärpa slås fast att någonting också måste göras för de mest missgynnade bör därför som cn ny etapp i sitt arbete skyndsamt ta itu med denna fråga. Dem det gäller . . . - så länge den tilläts existera - gav en skrämmande bild av det stora antal människor del härvidlag rörde sig om. Det är i och tor sig inte enbart låginkomsttagarna som avses med andra rangens arbetsmarknad eller "B-laget, som beteckningen brukar vara. Det är mer eller mindre s. k. arbetshandikappade, som slitit ut sig i pressande arbete och av arbetsköparna inte längre betraktas som lönsamma. Det är de som inte fått någon utbildning. Här tar arbetsvärden vid och erbjuder s. k. skyddat arbete. handlägger arbetsvärden ca 90 000 fall som remitterats från olika myndigheter och vårdorgan. fanns det inalles 94 900 i arbetsmarknadsutbildning, beredskapsarbete, skyddat och halvskyddat arbete. fanns i arbetsmarknadsutbildning 110 300. Hur systemet att söka placera över dessa personer till arbete på öppna marknaden i praktiken fungerat framgår av följande: fick av dem som inskrevs vid landets arbetsvärd arbete på öppna marknaden. hade antalet sjunkit till . 1965 var det 23 "> av de inskrivna som lick arbete på öppna marknaden, och 1969 var det 12,6 "o. T. o. m. höll sig andelen . Det förvärv av pensionspoäng, som det här kan bli tal om. ställer dessa personer i en avgjort sämre situation än de mera gynnsamt lottade kollegerna på arbetsmarknaden. Samma omdöme gäller det stora antalet deltidsarbetande. Till mycket stor del handlar detta om kvinnor. Av ca 800 000 deltidsarbetande är nära 700 000 kvinnor. Av de drygt 300 000 kvinnor som sökt sig ut i arbetslivet arbetar 80 "<> på deltid. I arbetar av de på varuhusen anställda på deltid. Enligt om arbetstiden vill en fjärdedel av alla deltidsarbetande egentligen arbeta heltid. Möjligheten för arbetsköparna alt slippa undan de sociala avgifterna genom arrangemanget med deltid spelar härvidlag en given roll. Att förhållandet i motsatt riktning har betydelse för de deltidsarbetande är också uppenbart. För dem har det betydelse lör ATP-pensionen under hela den pensionsberättigade livstiden. Situationen för samtliga de kategorier människor i vårt land vi här berört är sålunda den att det inte är nog med att de nödgas dra sig fram under ytterst knappa omständigheter under hela sin yrkesverksamma levnadsålder, de får också som pensionärer leva på samhällets skuggsida, placerade i en avgjort sämre belägenhet än andra pensionärer med en mera gynnad bakgrund. De hamnar i denna belägenhet utan egen förskyllan - de har blivit offer för ett brutalt kapitalistiskt samhällssystem. Den allmänna försäkringen medger kompensation vid fall av invaliditet/sjukdom genom s. k. antagandepoäng", för vilka emellertid snäva gränser satts. En vidsträcktare tillämpning som tar hänsyn till de fall vi hänvisat till i det föregående kunde tänkas ske i form av tilläggspoäng som garanterar ett rimligt avvägt minimum. Säkerligen kommer gentemot denna tanke "försäkringsmatematiska överväganden att åberopas. Tilläggspension förvärvar man i en bestämd relation till arbetsinkomsten under de bästa inkomståren och upp till ett tak, 7 1/2 gånger basbeloppet, som f. n. ger den aktningsvärda beloppgränsen . per åri Så kan del resoneras utifrån strikt formella utgångspunkter, upphöjda lill ''princip"'. Men redan anordningen med "antagandepoäng" innebär ju en avvikelse från en sådan "princip"! F. ö. är de erlagda ATP-avgifterna inte knutna till enskildil personer. De utgår på den totala lönesumman, även för personer som aldrig kommer att bli inbegripna i ATP-systemet. Avgifternas storlek bestäms f. ö. av politiska beslut. Om AP-fondens storlek berättas i nr 12 1976 av tidskriften , atl totalt finns nu place nide medel till ett belopp av 97 708 milj. kr. Under det förflutna ökades fram till tiden för uppgifternas inhämtande summan placerade medel med 11 489 milj. ; undersamma tid utbetalades emellertid bara i ATP-pensioncr summa 5 553 milj. kr. Således finns det utrymme för såväl en standardsäkrad ATP-pension som i motionen förordad anordning med tillciaaspoätig i syfte att ge personer med ytterligt låga pensionspoängtal möjligheter atl erhålla en bättre tilläggspension! Det senare vore en jämlikhetsreform i begränsad omfattning men av stor betydelse för främst kvinnorna. Men det finns pensionstillskott! En annan sannolik invändning är: "Det finns redan nu pensionstillskott avsedda för personer med ingen eller ringa ATP." Det är föga verkningsfullt att spela ut den ena förmånen mot den andra, som om förbättringen av den ena skulle utesluta reformering av den andra. I vpk-motionen 1975/76:179 påvisas att den procentuella andelen pensionstagare med pensionstillskott gått ned från 82.8 till 65.7 för . Förklaringen är att genom sammankopplingen pensionstillskott-ATPpension upp till stipulerad garantinivå försvinner nitten till pensionstillskott ju flera pensionstagare som blir delaktiga av ATP. En förbättring av den senare för personer inom i denna motion nämnda grupper är därför alltigenom befogad - liksom en fortsatt förbättring av pensionstillskotten är det. Principen bör f. ö. vara den atl ATP-pensionen skall vara en ti/liiitaspension, dvs. en pension sorn inte avräknas. Den i det föregående åberopade artikelförfattaren gick f. ö. ut hårt i sin artikel just på denna punkt. Utsikterna att uppnå en omkonstruering tiv lagen om pensionstillskott. som upphäver sammankopplingen med ATP-pcnsionen. lär inte vid det här laget, innan gällande höjningsplan för pensionstillskotten är uppnådd, vara stora. Åtgärder att öka möjligheterna för gruppen pensionstagare med ingen eller ringa ATP till en bättre tilläggspension är därför enligt vår mening välgrundade. Med stöd av det anförda föreslås att beslutar 1. att uttala sin anslutning till sådan ändring av lagen om allmän försäkring, att möjligheterna att bevilja s. k. antagandepoäng vidgas resp. att tilläggspoäng upp till ett som skäligt bedömt minimum kan tillerkännas pensionstagare med ytterligt låga pensionspoängtal, 2. att överlämna motionen till pensionskommittén med uppdrag att i motionens syfte utarbeta förslag i frågan. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)