mot · G0021325 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77:1325 av m. fl. om anslag för teckning av aktier i Den socialdemokratiska riksdagsgruppen har vid flera olika tillfällen riktat uppmärksamheten på situationen på arbetsmarknaden och begärt att regeringen skall vidta åtgärder för att motverka arbetslöshet och för att hävda sysselsättningen. Det är främst i tre avseenden som vi ser risker för sysselsättningen, vilka måste mötas med kraftfulla åtgärder från statsmakternas sida. Inom industrin har många företag beslutat om anställningsstopp,och varslen om driftsinskränkningar har ökat kraftigt . Länsarbetsnämnderna har i sina rapporter framhållit att ytterligare inskränkningar kan väntas inom flera branscher. Detta innebär betydande risker för arbetslöshet och permitteringar för industrins anställda. upphörde den ökning i sysselsättningen som pågått . Det innebar ökade svårigheter för de nytillträdande på arbetsmarknaden, t. ex. ungdomar som efter utbildningen söker sig in på arbetsmarknaden. Utsikterna för den första delen av 1977 tyder inte på någon förbättring av läget. Regeringen räknar i budgetpropositionen inte med någon sysselsättningsökning och har inte heller redovisat några åtgärder som skulle kunna bryta denna stagnation. Det innebär att ett nettotillskott till arbetskraften kommer att leda till ökad arbetslöshet. Läget på byggarbetsmarknaden i övre under den närmaste framtiden måste betecknas som oroande. Senareläggningen av 80projektet och flera andra större industriinvesteringar har ryckt undan grunden för planeringen av byggsysselsättningen i . Till detta kommer att stora investeringar i samhällsservice på grund av detta har fått inställas eller senareläggas. Antalet sysselsatta inom byggnadsverksamheten i kommer därför att minska kraftigt under de kommande månaderna, och antalet arbetslösa byggnadsarbetare kommer att öka. Stagnationen i sysselsättningsutvecklingen och risken för ökad arbetslöshet gör det nödvändigt med omedelbara och kraftfulla åtgärder från statsmakternas sida. Utformningen av dessa insatser måste ske med utgångspunkt i de faktiska problemen på arbetsmarknaden. Det är inte möjligt att med hjälp av finanspolitiska åtgärder i form av en allmän köpkrafts 1 1976/77. efterfrågan ge det bidrag till sysselsättningen som behövs. Vad som krävs är, som framgår av länsarbetsnämndernas rapporter och av framställning till regeringen, ökade selektiva insatser inom ramen för en aktiv arbetsmarknadspolitik. Den beredskap som byggts upp borde redan ha tagits i bruk. Genom den finansfullmakt som den socialdemokratiska regeringen begärde av har möjligheter funnits för regeringen att handla snabbt. Vi beklagar att regeringen fördröjt åtgärderna och att vi i kampen mot arbetslösheten nu förlorat värdefull tid. I ett uttalande krävde vi att det planerade valsverket vid NJA samt planerade kulsinterverk skulle påbörjas. Vidare krävde vi att två ytterligare etapper vid tekniska högskolan i skulle igångsättas samt att regeringen skulle inventera alla ytterligare möjligheter att tidigarelägga statliga byggnadsarbeten i . Riksdagsgruppen underströk också att de föreslagna åtgärderna endast var att se som ett första steg och deklarerade sin avsikt att återkomma med ytterligare förslag. Den socialdemokratiska riksdagsgruppen begärde sedan i ett uttalande att regeringen snabbt skulle fatta beslut om en rad riktade insatser för att lösa de problem som vi inledningsvis pekat på. Vi framhöll att det bidrag som regeringen föreslagit för utbildning i företag för permitteringshotad personal (10 resp. . från ) var otillräckligt och att det i stället borde höjas till 16 resp. . Vi föreslog också åtgärder för att skaffa arbete och utbildning åt dem som går in på arbetsmarknaden. Vi kritiserade regeringens beslut att sänka statsbidraget till kommunerna för de särskilt anordnade ungdomsarbetena, och vi krävde att bidraget på nytt skulle höjas till . Vi föreslog att regeringen skulle ge AMS i uppdrag att tillsammans med kommuner och landsting ta fram 10 000 ytterligare arbetstillfällen, främst för ungdomar. Vi pekade på de insatser som kan göras inom ramen för den arbetsmarknadspolitiska beredskapen i form av arbetsmarknadsutbildning, beredskapsarbeten och tidigareläggning av statliga investeringar. Vi underströk vikten av att arbetsmarknadsverket får de nödvändiga resurserna för att kunna sätta i gång beredskapen. Vi föreslog att regeringen skulle sätta i gång en försöksverksamhet med isolering av bostadshus i för att både skapa arbetstillfällen och skaffa erfarenhet av energibesparande åtgärder. Vi krävde vidare att regeringen skulle ge investeringsbank ytterligare 500 milj. kr. i aktiekapital för att på så sätt öka bankens möjligheter att medverka i finansieringen av företagens verksamhet. har i en framställning till regeringen begärt att regeringen skall ställa nödvändiga resurser till förfogande för att öka insatserna mot arbetslösheten. a. begär AMS att förutom de 200 milj. kr. som verket begärde , och som regeringen ännu inte tagit ställning till, skall få ytterligare 300 milj. kr. för sysselsättningsskapande åtgärder samt möjligheter att tidigarelägga statliga och kommunala indu stribeställningar intill en kostnad av 200 milj. kr. Det ankommer på regeringen att på grundval av AMS skrivelse nu ta ställning till de föreslagna åtgärderna. Vi vill därför i denna motion föra fram för ställningstagande de förslag som gäller energibesparande åtgärder och förstärkning av investeringsbanks möjligheter att medverka i finansieringen av företagens verksamhet. I samarbete med har den socialdemokratiska riksdagsgruppen utarbetat ett förslag till en intensifierad energisparkampanj i . Den bör enligt vår mening ha tre syften: Åstadkomma nya arbetstillfällen för byggnadsarbetare som annars skulle bli arbetslösa. Åstadkomma en väsentlig minskning av energiförbrukningen i bostadsbeståndet av i första hand olja. Studera vilka spareffekter som är möjliga att uppnå genom en intensifierad satsning på sparåtgärder inom ett begränsat område. Enligt energisparkungörelsen utgår f. n. lån och bidrag till energibesparande åtgärder till ett belopp av maximalt . Härav utgör bidraget . Lånet löper med en ränta av f. n. och skall amorteras . Inom denna kostnadsram, dvs. , ryms för en normalvilla t. ex. motorshuntventil, radiatortermostater och tilläggsisolering av vindsbjälklag (jfr exempel I). Vill man gå vidare med t. ex. tillläggsisolering av ytterväggar, ökar kostnaden väsentligt, och finansieringen enligt energisparkungörelsen blir otillräcklig. Möjlighet finns då att kombinera bidraget med bostadslån för ombyggnad enligt bostadsfinansieringsförordningen (jfr exempel II). Härigenom kan en större del av kostnaderna för ytterväggsisoleringen liksom kostnaden för övriga åtgärder täckas med bidrag och bostadslån. För fasadskiktet utgår stöd endast enligt bostadsfinansieringsförordningen. Räntan blir för småhus då låneunderlaget är högst . densamma som för energi lånet, dvs. , eftersom räntebidrag då inte utgår. Amorteringstiden i motsvarande fall är högst och bestäms med hänsyn till husets återstående användningstid och den tid ombyggnadsåtgärderna kan nyttiggöras. I nedanstående tabell exemplifieras finansieringen i två fall, dels enligt energisparkungörelsen, dels enligt bostadsfinansieringsförordningen. 1* 1976/77. Ex. II bidrag och bostadslån ytterväggar (ex. II) Summa låne- och bidragsunderlag (med skattred. I exempel I blir kapitalkostnaden första året ca . om hänsyn tas till skattereduktionen vid marginalskatt. Denna kapitalkostnad är ungefär lika stor som kostnaden för olja, vilket i sin tur ungefär motsvarar den energibesparing som de i exemplet upptagna åtgärderna kan förväntas ge. I exempel I bör därför kapitalkostnaden redan första året kunna täckas av besparingen. Detta tyder på att stödet och finansieringsvillkoren i exemel I är förmånliga för den enskilde. Går man över till exempel II, dvs. tar med även tilläggsisoiering av ytterväggarna, ökar kapitalkostnaden efter skattereduktionen med ca 600 till , dvs. Denna kostnadsökning är emellertid ungefär dubbelt så stor som besparingen av ytterväggsisoleringen, vilket tyder på att villkoren i exempel II för den enskilde inte framstår som lika förmånliga som i exempel I. En bidragande orsak till detta är naturligtvis att bidraget i princip förbrukas inom ramen för energisparlånets . och att något ytterligare bidrag ej utgår för de . som ytterväggarna svarar för. Om ett 35 96-igt bidrag även utgick för denna del så skulle kapitalkostnaden året stå i bättre överensstämmelse med den förväntade besparingen. Bidrags- och lånereglernas utformning synes sålunda ha inneburit att av de stödberättigade åtgärderna har tilläggsisoiering av väggar framstått som mindre förmånliga när husägaren gjort sin kalkyl för åtgärderna i huset. Motsvarande torde i viss mån även gälla utbyte av eller tilläggsisoiering av fönster och bottenbjälklag. Värmeisolerande åtgärder kräver en större arbetsinsats än andra energibesparande åtgärder och skapar flera arbetstillfällen. För att stimulera till ökade insatser för värmeisolering av bostadshus krävs därför ett särskilt stöd. Som ett led i den särskilda kampanjen i föreslår vi därför att utöver energibidraget på . ytterligare bidrag skall utgå för energibesparande åtgärder i form av arbetsmarknadsmedel. Detta extra bidrag kan t. ex. utformas som en påbyggnad av energibidraget och sättas till 35 96 av låne- och bidragsunderlaget samt maximeras till förslagsvis . Detta skulle i praktiken innebära att det maximala bidraget utvidgades . och till att gälla för kostnader . mot f. n. 1 första hand kommer detta att göra det möjligt att lägga in tilläggsisolering av ytterväggar och takbjälklag samt utbyte av fönster bland de aktuella åtgärderna. Som villkor för utbetalning av detta extra bidrag bör gälla att arbetskraften anvisats via arbetsförmedlingen och att verifikation kan uppvisas som styrker att arbetslöner för värmeisolerande åtgärder utbetalats till ett belopp motsvarande minst det extra bidraget. För resterande godkända kostnader skall bostadslån alternativt energilån utgå enligt gängse villkor. För flerfamiljshusen utgår subventionerade ombyggnadslån oberoende av om låneunderlaget uppgår till . Lån lämnas emellertid inte för ombyggnad med ringa omfattning - i princip då låneunderlaget understiger . Lånen för flerfamiljshus fördjupas utan prövning av kreditbehovet då låneunderlaget är högst . Med ett totalt låne- och bidragsunderlag på t. ex. . för ett småhus (jfr exempel II) skulle således det totala bidraget uppgå till . härav skulle som utgå i form av energibidrag och resterande . som extra bidrag. Härigenom skulle lånet minska till ca . och kapitalkostnaden året stanna vid ca . och 50 96 marginalskatt. Denna kapitalkostnad torde i normalfallet ej nämnvärt överstiga besparingen, varför stödet bör framstå som förmånligt för den enskilde. Vidare föreslås att som extra stimulansåtgärd bidrag skall utgå av arbetsmarknadsmedel för tätning av fönster och dörrar. Detta bidrag bör ej utgå separat utan i samband med större arbeten som t. ex. tilläggsisolering av ytterväggar. Bidraget för tätning av fönster och dörrar bör utgå av arbetslönen, dock högst . Villkoret för utbetalningen bör vara detsamma som för det extra 35 96-iga bidraget. Statsbidrag utgår även till energibesparande åtgärder i kommunala och landstingskommunala byggnader. Enligt kungörelsen (1975:550) utgår bidrag f. n. med 35 96 av den kostnad som regeringen godkänner. Bidraget för varje ombyggnadsprojekt kan dock uppgå till högst . För att stimulera kommunerna och i att framför allt genomföra ombyggnadsarbeten i energibesparande syfte under försökskampanjen föreslår vi att statsbidraget utgår med 50 96 av kostnaderna för sådana arbeten som påbörjas och avslutas . Något bidragstak föreslås ej gälla för dessa åtgärder . För att ytterligare stimulera kommunerna och att snabbt komma i gång med ombyggnadsarbeten i energibesparande syfte föreslår vi att statsbidrag också utgår med 75 96 av de investerings- och projekteringskostnader som kommunerna och har i anslutning till energibesparingsåtgärderna. Energi inriktad prototyp- och demonstrationsverksamhet bedrivs f. n. inom ramen för byggforskningsrådets EPD-verksamhet. Programmet omfattar utbildnings- och demonstrationsverksamhet med intrimning av små och medelstora värmeanläggningar. Denna typ av verksamhet bör intensifieras inom och byggas ut i vad gäller den uppsökande verksamheten hos fastighetsägarna samt informationen om energibesparande åtgärder och de olika stödformerna. Av särskilt stor betydelse i sammanhanget torde vara att man från kommunernas sida aktivt bistår med hjälp att utforma åtgärdsprogram i det konkreta fallet samt bistår med att upprätta nödvändiga ansökningshandlingar m. m. I samband med EPD-verksamheten bör särskilda insatser göras för utbildning av personal som kan ställas till förfogande för justering och intrimning av uppvärmningsanläggningar och värmesystem. Staten bör ställa medel till kommunernas förfogande för en utveckling av verksamheten enligt ovan. bör vid behov fl personalförstärkning dels för att kunna bistå kommunerna med information och utbildningsverksamhet, dels för att snabbt kunna klara en ökning av antalet ansökningar om lån och bidrag till energibesparande åtgärder. bör fl i uppdrag att eventuellt i samarbete med tekniska högskolan i nära följa denna verksamhet i och fortlöpande redovisa de erfarenheter och slutsatser som kommer fram. Härvid bör naturligtvis i första hand besparingseffekterna studeras i relation till de kostnader för samhället som de vidtagna åtgärderna leder till för att på det sättet bedöma den samhällsekonomiska lönsamheten av ett åtgärdsprogram av detta slag. Man bör då söka särskilja dels den vinst som uppkommer på grund av energibesparingen, dels den vinst som uppkommer på grund av ökad sysselsättning. Kostnaderna bör för innevarande budgetår finansieras enligt lämnad finansfullmakt. Den slutliga prövningen av hur kostnaden skall redovisas på anslag bör liksom reglerna för nästa budgetår kunna tas upp i anslutning till aviserad proposition om stöd för energibesparande åtgärder i bostadsbeståndet. Det är dock angeläget att bidragsmöjligheterna öppnas genom ett regeringsbeslut. Vi förutsätter därför att denna motion tas upp till utskottsbehandling utan dröjsmål. Ökning av det egna kapitalet och lånemöjligheterna för I propositionen 1967:56 framhölls att den snabba strukturomvandlingen inom näringslivet mot större kapital- och teknologiintensiva enheter reste krav på omfattande investeringar. Genom att Investeringsbanken bildades med uppgift att i första hand medverka vid finansieringen av stora och utvecklingsbetonade projekt skapades institutionella förutsättningar för att bättre lösa näringslivets finansieringsproblem i samband med strukturomvandlingen. Bankens verksamhetsområde har sedermera utvidgats till att omfatta också exportkreditgivning. Härmed fick banken ytterligare en viktig uppgift när det gäller att effektivt lösa näringslivets kapitalförsörjningsproblem. samarbetar Investeringsbanken med landets företagarföreningar i låneärenden så att banken kompletterar föreningarnas direktlån, högst . per låntagare, med egna lån på . Samarbetet med företagarföreningarna har gett banken möjligheter att i större utsträckning än tidigare nå de mindre företagen med sin kreditgivning. Investeringsbankens bildande föregicks av en intensiv politisk diskussion. Banken har emellertid vunnit en aktad ställning inom det svenska kreditväsendet och har spelat en mycket betydelsefull roll för en lång rad industriföretag. Inte minst framgår detta av en sammanställning över den snabba tillväxten av bankens engagemang. Investeringsbankens engagemang (belopp i milj. Denna utveckling kan ses som en bekräftelse på att de bedömningar som regeringen gjorde vid dess tillkomst var riktiga. I en skrivelse till regeringen framhåller banken att de kreditanspråk som f. n. riktas mot banken tyder på att volymökningen skulle kunna uppgå till ca 2 000 milj. kr. Banken har under behandling flera propåer om stora investeringskrediter. Bankens policy att åtaga sig de stora och komplicerade exportkrediter sorn krävs för viss svensk export och vilka övriga exportfinansierande institut ej kan eller vill ikläda sig gör att även volymen av beviljade exportkrediter torde öka snabbare än . Den dag banken når sitt utlåningstak synes därför vid oförändrad beviljningstakt inte vara långt avlägsen och kan komma att uppnås . Vid oförändrat lånetak skulle kreditbeviljningarna behöva starkt reduceras för att taket inte skall genombrytas. Investeringsbanken har enligt bolagsordningen rätt att uppta förlagslån. Sådana lån får intill ett belopp svarande mot aktiekapitalet enligt särskilda regler jämställas med det egna kapitalet vid fastställande av upplåningsrätten. Om förlagslånemöjligheten kunde utnyttjas maximalt skulle bankens upplåningsrätt kunna öka med 4 500 milj. kr. Banken har ännu inte utgivit något förlagslån och undviker så långt möjligt att göra detta, eftersom rän tekostnaderna för förlagslån är för höga för att kunna absorberas av de små marginaler banken arbetar med och en allmän höjning av bankens räntenivå f. n. inte bedöms som möjlig. På anförda grunder anser sig banken nu böra aktualisera frågan om en förstärkning av upplåningsrätten. Det finns enligt banken två möjligheter att utvidga bankens upplåningsrätt. En är att höja bankens egna kapital, den andra är att höja den mulitpel som bestämmer upplåningsmaximum. En kombination av dessa möjligheter är lämplig och önskvärd. som gått sedan aktiekapitalet senast ökades har kostnadsutvecklingen medfört att den investeringsvolym banken genom sin utlåning kan finansiera minskat. har utvecklingen gått mot större och dyrbarare anläggningar inom ett flertal av de stora branscherna 1 svenskt näringsliv. Dessa föhållanden motiverar att bankens eget kapital ökas. Den förstärkning som kan åstadkommas genom att reservfonden tillförs en del av bankens vinst ger föga utrymmesökning. En höjning av aktiekapitalet bör därför ske. Hur stor ökningen bör vara är enligt bankens mening en omdömesfråga. Banken vill för sin del föreslå att aktiekapitalet höjs med 450 milj. kr. till 1 350 milj. kr. I samband därmed bör reservfonden tillföras 50 milj. kr. Förutom en ökning av det egna kapitalet med 500 milj. kr. begär banken också en höjning av den statliga garantin för bankens förbindelser från 2 000 till 4 000 milj. kr. och en höjning av bankens upplåningsrätt från fem till åtta gånger bankens eget kapital. Regeringen har i budgetpropositionen godtagit de två senaste äskandena men har däremot sagt nej till bankens begäran om ökning av det egna kapitalet. Enligt socialdemokratins uppfattning har Investeringsbankens verksamhet visat vilken utomordentligt stor betydelse den har för industrins investeringar och kapacitetsutbyggnad. Dess verksamhet har också mötts med ett starkt positivt intresse från såväl de större som de mindre och medelstora industriföretagens och bankernas sida. Investeringsbankens utlåningsmöjligheter har därför stor betydelse för industriinvesteringarnas utveckling och därmed även för sysselsättningsutvecklingen i vårt land på såväl kort som lång sikt. För att banken skall kunna på ett riktigt sätt fullfölja det som var det ursprungliga syftet, nämligen att medverka vid finansieringen av stora och utvecklingsbetonade projekt, vilka kan innebära ett betydande risktagande, krävs att banken har ett eget kapital av betryggande storlek. Det egna kapitalet har därför stor betydelse för bankens möjligheter att aktivt engagera sig i den strukturomvandlingsprocess som pågår. I syfte att stärka bankens möjligheter att engagera sig i bl. a. sådana projekt vilka kan ha avgörande betydelse för sysselsättningen bör ett snabbt besked fattas om bifall till bankens framställning om en ökning av det egna kapitalet med 500 milj. kr. I särskild motion görs hemställan beträffande vårt förslag om energibesparande åtgärder i . Med hänvisning till vad som anförts hemställs att till Teckning av aktier i på tilläggsbudget II till statsbudgeten för /77 anvisar ett investeringsanslag av . HANS () i