mot · G0021057 · 1977-01-25 00:00:00 — Vi menar att det i det alltmer skärpta läget i , och är angeläget att redan nu anslå tillräckliga medel för kommande behov. 50 milj. kr. bör avsättas för flyktingar och befrielserörelser så att tvekan inte kan uppstå om beredvillighet att fortsätta bistå i den hårda tid som förestår innan de nuvarande regimerna avlägsnats. I sin behandling av situationen i södra ägnar regeringen vidare alltför liten uppmärksamhet åt biståndsbehoven i de redan självständiga staterna och . Båda länderna befinner sig i början av ett nytt utvecklingsskede, där utländskt stöd i form av finansiering och tekniskt bistånd är av ytterst stor betydelse. står mitt i ett omfattande återuppbyggnadsarbete av krig. Produktionen skall återupptas, transportnätet skall sättas i bruk, bristen på erfaren personal är stor och hemvändande flyktingar skall återanpassas. har ett mer långsiktigt utvecklingsarbete inletts. Därom skrivs i SIDA:s petita: "Detta har sin utgångspunkt i strävan att radikalt förändra den produktionsstruktur och socialstruktur, som det koloniala uppvisade. De lagar och planer, som har tillkännagivits av statsledningen, präglas av samma inriktning som visades av MPLA under befrielsekampen. De innehåller en strävan att uppnå social och ekonomisk utjämning. Därtill kan läggas det självständiga viktiga roll som stöd för den vidare frigörelsekampen i södra . I lämnade kolonialregimen ett land med en ekonomi i kaos. Regeringen i har tagit itu med ett omfattande program för att lägga om produktionen till att tjäna det egna landets behov. Bristen på ekonomiska resurser äventyrar detta arbete och därmed även konsolideringen av den nyvunna politiska självständigheten. har trots det tagit på sig stora kostnader för att bidra till frigörelse, bl. a. genom gränsstängningen till . Solidaritet med dessa länder har visats av flera enskilda organisationer. Så har t. ex. det socialdemokratiska kvinnoförbundet genomfört en informations- och insamlingskampanj i samarbete med Frelimos kvinnoorganisation. Denna aktivitet behandlas i en särskild motion. Vidare har en facklig grupp förklarat sig beredd att bidra till att fylla stora behov av mekaniker. Oerhörda insatser krävs för att den formella självständigheten skall få ett ekonomiskt och socialt innehåll i linje med de nya regeringarnas strävanden. En framgång i detta arbete är vidare en förutsättning för ländernas möjligheter att medverka i den fortsatta frigörelseprocessen i södra . Vi föreslår därför att stödet till 1977/78 ökas till 125 milj. kr., dvs. 25 milj. kr. mer än regeringsförslaget. Beträffande bör medelsramen sättas till 65 milj. kr., vilket är 15 milj. kr. mer än enligt budgetpropositionen. hör till de länder som parallelt med egna strävanden till social rättvisa och ökat ekonomiskt oberoende engagerat sig helhjäratat för frihetskampen i södra . Solidariteten har inneburit uppoffringar som man tagit på sig, trots att man brottats med stora ekonomiska svårigheter. I SIDA:s petita beskrivs ingående den tanzaniska utvecklingspolitiken, som innebär en tillämpning av basbehovsstrategin. Möjligheterna att fullfölja denna politik har kringskurits allvarligt av det ekonomiska krisläget. biståndsbehov anges av SIDA till omkring 7 500 milj. kr. Regeringen föreslår trots detta att det av SIDA begärda beloppet för utvecklingsarbete med skall sänkas med 30 milj. kr. Vi kan inte finna några argument för detta. Medelsramen för /78 bör således fastställas till 300 milj. kr. Det svenska utvecklingssamarbetet med har lång tradition. har kommit att bli en av de viktigaste biståndsgivarna tillsammans med , och . Genom den fullmakt att göra långsiktiga biståndsutfästelser som gett regeringen skulle enligt budgetförslaget binda sig för att under vart och ett av de tre närmaste budgetåren ställa en till 80 milj. kr. ökad medelsram till förfogande. Vi ifrågasätter om detta bör ske. Med hänsyn till vad SIDA har anfört i sin anslagsframställning bör fullmakten att göra långsiktiga utfästelser för begränsas till högst 200 milj. kr. Det självständiga befinner sig i en mycket svår utvecklingsoch försörjningssituation. Den långvariga torkan har medfört ett svälthot som bara kunnat hållas undan genom internationellt bistånd och ianspråk tagande av egna resurser, som skulle behövts för det långsiktiga samhällsbyggandet. En kraftfull svensk biståndsinsats för landets utvecklingsansträngningar är klart motiverad. Vi kan inte finna några skäl för regeringens minskning av medelsramen i förhållande till SIDA:s förslag utan yrkar på ett bistånd /78 på 25 milj. kr. Den demokratiska utvecklingsprocessen i förs vidare under synnerligen svåra ekonomiska betingelser. Från socialdemokratisk sida har vi alltifrån diktaturens störtande engagerat oss helhjärtat till stöd för denna process. Vi finner det inte rimligt att, som regeringen nu föreslår, pruta på SIDA:s förslag till bistånd för nästa budgetår. Medelsramen bör således sättas till 50 milj. kr. Beträffande föreslår regeringen en kraftig utvidgning av samarbetet. Efter en ökning till 30 milj. kr. nästa budgetår skulle medelsramen stiga till 50 milj. kr. Inga andra skäl härför ges än att landet behöver internationellt bistånd och att har erfarenhet av utvecklingssamarbete med . Enligt vår mening har inte nu anledning att göra några långsiktiga utfästelser när det gäller . För detta talar dessutom att biståndspolitiska utredningen kommer att behandla samarbetet med olika länder. Liksom i fråga om har regeringen skurit ned medelsramen för i förhållande till SIDA:s petita. Det behöver inte närmare understrykas vilken enorm uppgift som återuppbyggnaden av det enade utgör. En ny femårsplan har lagts fram, som betonar nödvändigheten av att höja människornas levnadsnivå genom bl. a. högre jordbruksproduktion. Den långsiktiga investeringsaktiviteten får stå tillbaka något, främst på grund av det knappa biståndstillflödet utifrån. Mot denna bakgrund är det självfallet angeläget att medelsramen för biståndsåtaganden fastställs till åtminstone det av SIDA begärda beloppet, 360 milj. kr. Med hjälp tvingade de borgerliga partierna fram en nedskärning av biståndet till /77 från föreslagna 70 milj. kr. till 40 milj. kr. Årets budgetförslag går vidare på den inslagna vägen. Anslaget /78 föreslås bli ytterligare sänkt till 35 milj. kr., varefter avtrappningen skall fortsätta. Nedskärningen av biståndet skadar utvecklingsmöjligheter i ett svårt ekonomiskt läge och påverkar samarbetet med negativt. ekonomi har försämrats drastiskt genom prisfallet på socker. Världsmarknadspriset på socker har sjunkit till per skålpund från att ha varit uppe i . Dessutom har svår torka försämrat skörden av både socker och kaffe. har liksom andra drabbats av prishöjningarna för importerade varor. Man har tvingats begränsa utvecklingsinvesteringarna, framför allt de som bygger på import från västländerna. När valdes till programland för svenskt direkt bistånd skedde det med tillämpning av de riktlinjer för länderavtalet som fastställt och som alltjämt gäller. Bistådet till har bidragit till landets egna ansträngningar att åstadkomma social och ekonomisk utveckling och ut Det har vidare bidragit till att minska den ekonomiska isolering som är utsatt för, främst från . Huvuddelen av det svenska biståndet till används för utbyggnad av hälsovårds- och utbildningssektorerna. Årets nedskärning har särskilt drabbat hälsovården. En fabrik för egentillverkning av antibiotika har fått ställas , liksom leveranser av sjukhusutrustning. 1 båda fallen rör det sig om produkter, som förmodligen skulle ha inköpts i . Beslutet att skära ned biståndet till stred mot väsentliga principer för den svenska utrikes- och biståndspolitiken. Dess verkningar förvärras av aktuella ekonomiska svårigheter. Mot denna bakgrund begär vi att den finansiella ramen för biståndet 1977/78 fastställs till tidigare föreslagna 70 milj. kr. Nedtrappning av biståndet kan inte bli aktuellt förrän det skett en varaktig förbättring i utvecklingssituation. Under rubriken samarbete med enskilda länder har vi således föreslagit förändringar i förhållande till vad som angetts i budgetpropositionen, som netto tar i anspråk ytterligare 145 milj. kr. Härav har vi föreslagit att 107,8 milj. kr. skall finansieras genom motsvarande minskning av anslaget C 1. Övriga 37,2 täcks utan svårighet genom minskning av katastrofreserven. De statliga bidragen till enskilda organisationers biståndsverksamhet har ökat snabbt, främst . Detta sammanhänger bl. a. med att statligt stöd numera ges också till den fackliga utbildningsverksamheten i , som tidigare helt finansierats av de fackliga organisationernas egna bidrag. Det statliga stödet ser vi som mycket viktigt för att de fackliga insatserna skall kunna få den omfattning som är nödvändig. Utbildningsstödet är nu en mindre men väsentlig del i ett växande internationellt fackligt samarbete, som bl. a. kan ses i perspektivet av världsekonomins tilltagande internationalisering. Vi välkomnar därför regeringens uttalande att planeringen bör ta sikte på en fortsatt ökning av stödet till de fackliga organisationernas och den kooperativa rörelsens utvecklingsarbete. Vi förutsätter därför också att regeringen är beredd att, som SIDA föreslagit, vid behov ta medel i anspråk från den s. k. ointecknade reservationen. Med hänvisning till vad sorn anförts hemställs att 1. ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om den svenska u-landspolitiken, 2. uttalar sig för en klar åtskillnad mellan biståndsverksamheten och svenska företags kommersiella verksamhet, 3. ger regeringen till känna vad som anförts i motionen rörande utredning av industribiståndet, 4. till anslaget Bidrag till internationella biståndsprogram (C 1, ) anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . minskat reservationsanslag på 1 , 5. till anslaget Bilateralt utvecklingssamarbete (C 2, ) anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag på 2 , 6. uttalar att årliga bidrag till Internationella utvecklingsfondens () femte resurspåfyllnad skall vara högst 320 milj. 7. uttalar att bidrag till ett övergångsarrangemang /78, i avvaktan på ikraftträdandet av Internationella utvecklingsfondens femte resurspåfyllnad, skall vara högst , 8. avslår regeringens förslag till nyteckning av 675 kapitalandelar om vardera i Asiatiska , 9. ger regeringen till känna vad som i övrigt anförts i motionen beträffande världsbanksgruppens verksamhet, 10. uttalar att de riktlinjer som lades fast av riksdag beträffande långsiktiga utfästelser inom det bilaterala utvecklingssamarbetet endast skall gälla för programländerna, 11. beslutar att skall vara programland, 12. ger regeringen till känna vad som anförs i motionen beträffande det bilaterala familjeplaneringsbiståndet samt utnyttjande av biståndsmedel inom ramen för ett bredare samarbete med andra länder än programländer, 13. bekräftar de gällande principerna för ländervalet i det bilaterala utvecklingssamarbetet, 14. beslutar att biståndet till flyktingar och befrielserörelser i södra för /78 skall utgöra 50 milj. 15. beslutar att biståndet till för /78 skall utgöra 125 milj. 16. beslutar att biståndet till för /78 skall utgöra 65 milj. kr.. 17. beslutar att biståndet til! för /78 skall utgöra 300 milj. 18. beslutar att regeringens fullmakt att göra långsiktiga biståndsutfåstelser till skall begränsas till högst 200 milj. kr. för kommande treårsperiod, 19. beslutar att biståndet till för /78 skall utgöra 25 milj. 20. beslutar att biståndet till för /78 skall utgöra 50 milj. 21. beslutar att ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om utfästelser till efter nästa budgetår, 22. beslutar att biståndet till för /78 skall utgöra 360 milj. 23. beslutar att biståndet till för /78 skall utgöra 70 milj. 24. beslutar att katastrofreserven skall upptas till 135,4 milj. 25. ger regeringen till känna vad som anförs i motionen beträffande stödet till enskilda organisationer. AXEL () i () () () GOTAB 53022 Slockholm 1977