mot · G0021000 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 1000 av i m. fl. om folkrörelsernas roll i samhället Folkrörelserna har av tradition en central roll i det svenska folkstyret. Genom sin breda folkliga förankring utgör de en av hörnpelarna i vår demokrati. Som bärare av idéer har folkrörelserna ett värde i sig. Folkrörelserna växte fram i en bred folklig protest mot det gamla privilegiesamhället. Genom att samlas i självständiga organisationer kunde de många människorna göra sig hörda och kämpa för sina egna ideal. Inom folkrörelserna utvecklades de demokratiska arbetsformerna och lades grunden för samhällets demokratisering. Sedan folkrörelsernas framväxt har det svenska samhället genomgått en betydande omvandling, som folkrörelserna varit med om att driva fram. I många fall har idéer som utvecklats inom folkrörelserna resulterat i omfattande samhällsreformer. Därvid har även de praktiska erfarenheterna från folkrörelseverksamheten varit till ovärderlig nytta. som samhället har omvandlats har emellertid även förutsättningarna för folkrörelsernas arbete förändrats i hög grad. I det moderna samhället finns det tendenser som påverkar folkrörelsernas arbetsmöjligheter. Nya tekniska landvinningar som televisionens genombrott är ett exempel, liksom den ökade levnadsstandarden och befolkningsomflyttningen. Dessutom måste särskilt uppmärksammas den ökade konkurrensen som folkrörelserna möter från kommersiella intressen, i många fall med internationell förgrening. Förutsättningarna för folkrörelserna har även förändrats när det gäller relationerna till samhällsorganen. På en lång rad samhällsområden har det utvecklats ett intensivt samarbete mellan folkrörelserna och samhällets organ. Samhällets stöd till folkrörelserna har successivt byggts ut. I andra fall har samhället övertagit verksamheter som tidigare folkrörelserna haft ansvaret för. har de förändrade förutsättningarna för folkrörelserna uppmärksammats i den allmänna debatten. Inte minst inom folkrörelserna själva har deras framtida roll diskuterats. Därvid har skett en kritisk granskning såväl av den egna verksamheten som av samhällets insatser. Folkrörelserna, som är fria och självständiga organisationer, avgör själva vilka arbetsuppgifter som de skall ha . påverkas emellertid folkrörelserna i hög grad av samhällsorganens beslut. Därför är det väsentligt att dessa fattas mot bakgrund av en genomtänkt strategi i syfte att bereda folkrörelserna största möjliga verksamhetsutrymme. 1* 1976/77. Under den socialdemokratiska regeringen genomfördes en rad olika åtgärder som syftade till att stärka folkrörelsernas ställning. a. skedde en successiv utbyggnad av samhällsstödet till folkrörelsernas verksamhet. I enlighet med folkrörelsernas önskemål påbörjades dessutom ett översynsarbete inom kommundepartementet, som avsåg relationerna mellan samhället och folkrörelserna. Mot bakgrund av folkrörelsernas situation är det väsentligt att detta arbete inte avtar utan fullföljs på en hög ambitionsnivå. Detta förutsätter att arbetet bedrivs så, att det relativt snabbt är möjligt att komma fram till konkreta resultat som är till gagn för folkrörelserna. Folkrörelsernas roll i demokratin är härvid en av huvudfrågeställningarna. Folkrörelserna har i vårt land en betydelsefull roll på opinionsbildningens område. Vid sidan om partierna svarar även övriga folkrörelser för en idéförankrad tvåvägsinformation. Detta är särskilt värdefullt mot bakgrund av de starka monopoliseringstendenser inom dagspressen som gör sig gällande på det lokala planet. Åtgärder för att garantera folkrörelserna en stark ställning inom opinionsbildningen även kan ske inom en rad olika fält. Av stor betydelse är att ett så långt möjligt generellt stöd till organisationstidskrifter genomförs. Stödet bör ges formen av distributionsstöd, som därmed kompletterar stödet till kulturtidskrifter, vilket likaså bör öka. Vidare bör förutsättningarna för en allsidig belysning i massmedia av folkrörelsernas verksamhet förbättras. Ökat utrymme för folkrörelserna bör t. ex. beredas i journalistutbildningen och i fortbildningen för journalister. Lokalradions införande innebär en väsentligt förändrad situation för folkrörelserna på det lokala och regionala planet. Olika modeller för samarbete bör prövas. En utvärdering av de första årens erfarenheter från folkrörelsesynpunkt bör ske . Även när det gäller introducerandet av nya medier, t. ex. kabel-TV och videogram, på en bredare skala är det angeläget att folkrörelserna bereds goda möjligheter att engagera sig alltefter egna önskemål, i vad gäller såväl produktions- som distributionsledet. Folkrörelserna utgör även ett betydelsefullt alternativ och komplement till myndigheternas informationsverksamhet. Sammantaget finns det stort behov av information i samhällsfrågor, vilket motiverar ökade insatser från samhällets sida. Inför den fortsatta satsningen på information är det väsentligt att en ökande andel av medlen kommer folkrörelserna till godo. Det gäller t. ex. på det internationella fältet och inom alkohol- och narkotikaupplysningen. Folkrörelsernas integritet och självständighet måste därvid beaktas. Uppgiftsfördelningen mellan samhället och folkrörelserna bör emellertid också behandlas i ett mera vidsträckt perspektiv. Någon en gång för alla given arbetsfördelning mellan samhället och folkrörelserna är inte möjlig att göra. Förutsättningarna varierar i takt med tiden, och samhällsutvecklingen för med sig förändrade betingelser för folkrörelsernas arbete. Under har uppgiftsfördelningen förändrats genom ändrat huvudmannaskap och genom ett utvidgat samarbete. framstår det som önskvärt att folkrörelserna bereds ett utökat utrymme på olika områden. Det kan inte vara aktuellt att flytta över tunga samhällsuppgifter på folkrörelserna. Men genom den möjlighet till social gemenskap som folkrörelserna erbjuder, utgör de ett utmärkt komplement till samhällsinsatser. Folkrörelserna kan också öppna nya vägar för människornas kontakter med olika institutioner, som t. ex. skolor, daghem och ålderdomshem. Genom folkrörelserna kan institutionerna i än högre grad än som är fallet öppnas gentemot samhället. I vissa fall inom fritidssektorn och kultursektorn kan det även visa sig lämpligt att folkrörelserna ges ett ökat ansvar för anläggningarna. En utveckling enligt den som här skisseras förutsätter emellertid de offentliganställdas positiva medverkan. När det gäller uppgiftsfördelningen mellan samhället och folkrörelserna bör utvecklingen bli föremål för skyndsam kartläggning. Olika modeller för samarbete mellan samhället och folkrörelserna bör utvecklas och prövas i försöksverksamhet. Syftet bör vara att med utgångspunkt i detta underlag klargöra inom vilka samhällsområden och vilka åtgärder som bör vidtas från samhällets sida för att bereda folkrörelserna ett vidgat verksamhetsutrymme. Folkrörelsernas konkurrenssituation i förhållande till kommersiella intressen är en annan frågeställning som bör bli föremål för ökad uppmärksamhet. Bakgrunden är att allt starkare kommersiella intressen bryter sig in på områden som i vårt land till stor del förbehållits folkrörelserna. F. n. förbereds inom en undersökning för ungdomsorganisationernas del som syftar till att belysa denna frågeställning. Problemet är emellertid mycket vittomfattande, t. ex. på fritids- och kulturområdet, och berör även andra typer av organisationer. Mot den bakgrunden är det motiverat att kartläggningar med ett mera vidsträckt syfte kommer till stånd. Detta förutsätter naturligtvis organisationernas medverkan, vilka kan bidra med underlag. Detta bör emellertid kompletteras. Av folkrörelserna själva initierad forskning av betydelse för folkrörelserna stödes främst genom statens folkrörelseforskningsdelegation. Denna forskning behöver byggas ut. Ännu viktigare är dock att det kommer till stånd en praktiskt inriktad kartläggning och försöksverksamhet på de tidigare nämnda områdena. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om folkrörelsernas roll i samhället. HANS () i () HANS ()