mot · G002292 · 1977-01-18 00:00:00 — Motion 1976/77: 292 av m. fl. om styrelserepresentation i aktiebolag, ekonomiska föreningar och stiftelser I propositionen 1972:116 med förslag till bl. a. lag om offentlig styrelserepresentation togs bl. a. upp frågan om styrelserepresentation i vissas, k. ortsdominerande företag. Enligt industriministern borde en frivillig försöksverksamhet med styrelserepresentation startas för att nå båttre samordning mellan samhällets och företagens framtidsplanering. Denna frivilliga försöksverksamhet som inleddes och avslutades har varit mycket begränsad. Den har utvärderats av en arbetsgrupp i departementspromemorian Styrelserepresentation för samhället (Dsl 1975:6). Enligt promemorian borde kommunerna inordnas i systemet med offentlig styrelserepresentation. Arbetsgruppen anförde att det på lokal nivå fanns ett betydande behov av nya och mera direkta former för samarbete och information mellan samhället och företagen. a. mot denna bakgrund föreslogs att kommun under en treårig försöksperiod skulle ges rätt till styrelserepresentation i vissa ortsdominerande företag. I propositionen 1975/76:166 behandlas bl. a. den offentliga styrelserepresentationen i aktiebolag m. m. Departementschefen anförde (s. 132): Vad slutligen gäller invändningen att det finns andra och lämpligare former för informationsutbyte lin styrelserepresentation, måste jag konstatera att det inte har varit möjligt att konstruera ett informationssystem som gör styrelserepresentation obehövlig. Styrelserepresentation är enligt min mening ett lämpligt komplement till del informationssystem som jag har förordat i det föregående. Styrelserepresentationen har fördelen att den ger snabba och smidiga kontakter som det blir möjligt att bredda företagets beslutsunderlag och i viss mån också påverka företaget i en för samhället önskvärd riktning. I motionen 1975/76:2408 (s) med anledning av propositionen behandlas frågan om styrelserepresentation. I motionen föreslogs att försöksverksamheten i likhet med arbetsgruppens förslag skulle inordnas i systemet med offentlig styrelserepresentation. I debatten i kammaren uttalade dåvarande industriministern förhoppningen att det skulle bli möjligt att föra fram ett förslag i enlighet med vad som anförts i motionen och yttrade bl. Jag tycker det är lämpligt, fru talman, att här i få göra det uttalandet och rekommendera industrin att vända sig lill kommunala företrädare, åtminstone då det gäller de stora företagen, som ju är av väsentlig betydelse för en ort, och erbjuda en plats i styrelsen för att på det sättet förbättra kontakten och informationsverksamheten. Sker inte det ser jag I /976/77. det nog så att vi, om vi har förutsättningar att återkomma, också kommer att göra det i fråga om den lagstiftning som vi då närmast har att diskutera, nämligen representation. Motionen avslogs med motiveringen att ytterligare överväganden borde ske. Det har förelegat ett stort och utbrett intresse för att få styrelserepresentation i s. k. ortsdominerande företag. Vissa förhoppningar knöts till en början till att frivilliga överenskommelser skulle träffas. Likaså utgick man ifrån att den lagfästa informationsskyldigheten skulle vara ett bra komplement. Några egentliga sakinvändningar mot styrelserepresentation angavs inte vid riksdagsbehandlingen förra gången, bortsett från de företrädare för det privata näringslivet som anser att näringslivet skall skötas utan inblandning eller insyn från samhället. Del redovisades däremot goda skäl för att just styrelserepresentation inte minst i ortsdominerande företag är den ändamålsenliga vägen för samverkan mellan näringsliv och samhälle. I många kommuner i vårt land är all planering och alla viktiga beslut beroende av förändringar i ett företag som dominerar ortens arbetsliv. Inte bara bostadsbyggande, skolor och anläggningar utan all social service har som förutsättning sysselsättningen i företaget. Företagets utveckling är självklart också beroende av kommunens möjligheter att anpassa sig till förändringar på arbetsmarknaden. Kommunernas planering och beslutsunderlag är på självklara grunder offentliga handlingar. Företagen har inte förutsättningar till samma öppenhet. Med tanke på det beroende av varandra som företag och kommun harärdet därför en praktisk lösning att kommunen får utse styrelserepresentation i de ortsdominerande företagen. Som framgått ovan finns väl motiverade synpunkter som talar för att beslutar om en lag som gör det möjligt för kommunerna att bli representerade i vissa företag. Förslag till lag om ändring i lagen om styrelserepresentation för samhället i aktiebolag, ekonomiska föreningar och stiftelser i enlighet med förslagen i denna motion finns i bilaga till motionen. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar anta i bilaga till denna motion framlagt förslag om ändring i lagen om styrelserepresentation för samhället i aktiebolag, ekonomiska föreningar och stiftelser. PER () i ts) i Kumla Förslag till Lag om ändring i lagen (1976:350) om styrelserepresentation för samhället i aktiebolag, ekonomiska föreningar och stiftelser Härigenom föreskrives i fråga om lagen (1976:350) om styrelserepresentation för samhället i aktiebolag, ekonomiska föreningar och stiftelser dels att 8 5 skall upphöra att gälla, dels att nuvarande 4-7 §§ skall betecknas 8-11 SS och nuvarande 9 och 10 SS samt 11 S skall betecknas 12 och 13 SS samt 21 S, dels att i lagen skall införas elva nya paragrafer 4-7 och 14-20 SS av nedan angivna lydelse Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Kommun har rätt att enligt denna lag utse en ledamot och en suppleant i styrelsen för aktiebolag eller ekonomisk förening som ej omfattas av styrelserepresentation som avses i 1 S, om företaget har mer än 500 anställda inom kommunen eller där svarar för mer än en tiondel av det totala antalet anställda. Har styrelseledamot utsetts, består rätten till styrelserepresentation för kommunen även om antalet anställda därefter underskrider det antal eller den andel som anges i första stycket. förstås i denna lag aktiebolag, ekonomisk förening eller stiftelse varå lagen är tillämplig. Denna lag gäller icke bankaktiebolag eller försäkringsaktiebolag och ej heller företag vars verksamhet huvudsakligen avser opinionsbildning av politisk, religiös eller liknande art. I* 1976177. i sami \r 79J-JW Föreslagen lydelse 7* Ledamot som har utsetts enligt 1, 2 eller 4 $ (offentlig styrelseledamot) skall särskilt verka för att samhällets intressen beaktas i verksamheten. Beslutar kommun om inrättande av offentlig styrelserepresentation, skall beslutet delges företaget. Äger två eller flera kommuner rätt till styrelserepresentation i samma företag och enas kommunerna ej om annat, utses den offentlige styrelseledamoten av den bland kommunerna där företaget har det största antalet anställda och suppleanten av den kommun där företaget har det näst största antalet anställda. Tiden för offentlig styrelseledamots uppdrag bestämmes av den som utser ledamoten. Förordnas ej annat i anledning av ansökan om undantag enligt 17 eller 18 5 tillträder offentlig styrelseledamot sitt uppdrag som bestämmes av den som har utsett ledamoten. I fall som avses i 14 5 får dock tillträde ske tidigast efter det att företaget mottagit underrättelse som där sägs. Första och andra styckena äger motsvarande tillämpning på suppleant. Offentlig styrelseledamot får ej handlägga fråga om avtal om den som har utsett ledamoten i frågan har ett väsentligt intresse som ej är av allmän natur och intresset kan vara stridande mot företagets. Skulle offentlig styrelserepresentation enligt 4 S medföra väsentlig olägenhet för aktiebolag på grund av att 1. styrelsens sammansättning är beroende av förhållande mellan olika aktieägare eller aktieägargrupper, som framgår av bolagsordningen, avtal eller annan omständighet eller 2. bolagsordningen innehåller föreskrift om särskild röstmajoritet för styrelsebeslut, kan undantag medgivas från denna lag, om olägenheten ej kan undanröjas på annat sätt. Första stycket äger motsvarande tillämpning på ekonomisk förening. Med förhållande som avses i första stycket 1 jämställes därvid förhållande mellan olika intressentgrupper inom föreningen. Undantag skall förenas med villkor om åtgärder som på annat sätt tillgodoser kommunens intresse av insyn och inflytande i fråga om företagets verksamhet. Bestämmelserna i 18 S äger motsvarande tillämpning, om olägenhet som där sägs skulle uppkomma genom att kommun införs i företag med styrelserepresentation för de anställda enligt lagen (1976:351) om styrelserepresentation för de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar. Vill kommunen och de anställda införa styrelserepresentation och kan ej båda få sådan repre sentation utan att olägenhet som sägs i 18 i; uppkommer för företaget, äger de anställda företräda framför kommunen. Fråga om tillämpningen av 4, 6, 14, 16 eller 19 $ eller fråga om undantag enligt 17 eller 18 S prövas av . Mot nämndens beslut får talan ej föras. Denna lag träder i kraft och gäller till utgången av . Hänvisning som i lagen göres till aktiebolagslagen (1975:1385) skall till utgången av avse motsvarande lagrum i lagen (1944:705) om aktiebolag. Beslut varigenom ledamot eller suppleant har utsetts enligt lagen (1972:827) om offentliga styrelseledamöter i vissa aktiebolag och stiftelser gäller till dess annat förordnas. I fråga om styrelserepresentation som har sagts gäller den nya lagen. Denna lag träder i kraft och gäller till utgången av .