mot · G002795 · 1977-01-24 00:00:00 — Motion 1976/77: 795 av m. fl. om en demokratisk skola Många reformer har gjorts inom utbildningsväsendet . Reformerna skulle vara ett instrument för att skapa jämlikhet och utjämna klasskillnaderna i samhället. Alla barn skulle ha rätt till utbildning. Trots att utbildningen breddats till att omfatta allt fler människor har emellertid ingenting ändrats i grunden. Utbildningen i vårt samhälle speglar den i samhället härskande ideologin och sprider den. i dagens skola gynnas barn från överklassen. De ges ett försprång i skolan. De kommer från en studievänlig miljö. De kan känna igen sig i lärarnas sätt att tala, i böckernas språk och värderingar. Läroböcker och läroplaner genomsyras av den härskande ideologin - den borgerliga. Därför blir det barn från denna klass som klarar sig bäst. som kommer in på de mest statustyngda utbildningslinjerna och får utbildning förde bäst betalda posterna i näringsliv och offentlig förvaltning. Också den könsmässiga snedrekryteringen konserveras i dagens skola. Flickorna dominerar vårdlinjerna, pojkarna tekniken. Manliga elever dominerar mer ju "högre upp" i utbildningen man kommer. Orsakerna härtill är självfallet att samhällets orättvisor och klasskillnader slår igenom i skolan. Man kan inte skapa en jämlik skola i ett ojämlikt samhälle. Men man kan skapa en skola som ger eleverna större möjligheter att bekämpa samhällets orättvisor. Inom utbildningsväsendet - som överallt annars - möter den härskande ideologin motstånd. Också utbildningen är skådeplatsen för brytningar mellan skilda idéer och intressen och därmed ett frontavsnitt i klasskampen. Utbildningspolitiken kan utformas efter två huvudlinjer: en som syftar till att stärka den härskande klassens ideologiska dominans, en annan som ger rätt till ifrågasättande, som stimulerar självständighet och allsidighet och som har ambitionen att aktivt bryta den sociala och könsmässiga snedrekryteringen. Vpk strider för den senare av dessa båda huvudlinjer. De målsättningar som anges för grund- och gymnasieskolan är relativt allmänt hållna. Enligt läroplanerna har eleverna och lärarna stor frihet att själva lägga upp undervisningen. Detta motverkas emellertid effektivt av de nu hårt styrande timplanerna samt de detaljerade anvisningar som utges centralt av och som de privata läromedelsförlagen tar som utgångspunkt för sina kurspaket. Genom de centrala proven, standardprov och betygssystemet blir kursplanerna inte längre förslag utan något som lärarna känner sig tvingade att följa. Prestations- och konkurrenstänkandel, som genomsyrar hela skolan och som förstärks av betygssystemet. bidrar också till att försvåra samarbetet mellan eleverna. En demokratisering av skolan kräver att elever och lärare får större möjlighet att själva lägga upp undervisningen. Därför måste timplanerna mjukas upp liksom ämnesindelningen, så att eleverna och lärarna själva kan avgöra hur man skall disponera tiden. Lärarna på högstadiet bör organiseras i lärarlag och i mindre utsträckning tjänstgöra i flera klasser. En demokratisk skola förutsätter en helt ny politik. Det krävs en socialistisk politik, som tar strid med det privata näringslivets styrning av samhället och därmed också skolan. De som arbetar i skolan måste ha ett avgörande inflytande över sin egen arbetssituation. Rektorsväldet måste brytas och makten överföras till ett valt skolråd. Rådet skall besluta över skolans inre arbete och ha den omedelbara ledningen av verksamheten. Det skall bestå av representanter för eleverna, lärarna, elev vårdssidan och den övriga personalen. Varje grupp skall välja sina egna representanter i direkta val, där alla i gruppen har rösträtt. Elevrepresentationen skall utökas efter hand för att på högstadiet och i gymnasiet vara minst hälften. De övriga grupperna skall vara representerade efter storlek. Skolledarna blir med detta system verkställare och handläggare av rådets beslut och de bör därför alltid delta i rådets arbete. Lika viktigt är att den enskilda klassen fungerar demokratiskt. Därför skall obligatoriska klassråd inrättas för undervisningen. Dessa skall bestå av eleverna och klassens samtliga lärare. skall ha till uppgift att diskutera och besluta om undervisningens uppläggning. Undervisningens innehåll måste förändras i grunden och den borgerliga indoktrineringen brytas. Den vardag och det språk de flesta elever möter i skolan är helt annorlunda än den verklighet de omges av hemma, vilket leder till främlingskap och skolleda. För att möjliggöra förändringar måste nya mål för den kunskap eleverna skall få genom skolan sättas upp. Grundläggande för skolarbetet skall vara att ge alla elever goda färdigheter i lästeknik. räkning och ordkunskap. Eleverna skall härvid öva upp förmågan att självständigt söka sig fram till lösningar på problem och frågeställningar. En grundläggande princip är att ämnena integreras till förståeliga helheter och att teori och praktik smälter samman till en enhet. För att skolan skall ge en så riktig bild av verkligheten som möjligt skall även andra kategorier än lärare delta i undervisningen. Fackföreningar och folkrörelser liksom enskilda personer med speciell erfarenhet av något ämne bör i största möjliga mån medverka i skolarbetet. Ungdomens egna organisationer - politiska och ideella - skall ges en framskjuten plats i skolan. Skolan måste poängtera arbetets centrala roll i samhällslivet. Som en följd av detta skall de praktiska inslagen och studier av arbetets villkor få en dominerande roll i skolarbetet. När det gäller de traditionella skolämnena är det speciellt viktigt att de samhällsorienterande ämnena utformas på ett riktigt sätt. Historieundervisningen skall exempelvis förutom en orientering över olika historieuppfattningar ge kunskaper om det arbetande folkets historia och aktivt undertrycka alla reaktionära tendenser. Geografin inriktas på att ge kunskaper om de naturtillgångar varje land har och ett studium av hur dessa används. Samhällskunskapen utgår från de ekonomiska förhållandena, och utifrån detta undersöks hur samhället fungerar och vem som beslutar om vad. I religions- och filosofiundervisningen skall alla åskådningar granskas och redovisas på lika villkor. Svenskundervisningen skall användas för att ge eleverna verktyg som de kan använda i kampen för sina demokratiska fri- och rättigheter, verktyg som de kan använda för att framställa krav. Språkundervisningen skall ses som ett medel för att vidga förståelsen mellan olika folk; det är därför viktigt att man utnyttjar den till att informera om hur människor lever och arbetar i de olika områden som studeras. För att eleverna när de lämnar skolan verkligen skall kunna utnyttja sina kunskaper och påverka sin situation krävs det att man redan i skolan lär sig utnyttja sina rättigheter. Skolan skall därför ägna ett stort utrymme åt organisationskunskap och föreningsteknik. Vpk har i en annan motion utvecklat nödvändigheten av att betygen avskaffas. Betygen tjänar som utslagningsmekanism genom hela skolsystemet och motverkar skolans sociala målsättning, eftersom de bygger på individuell konkurrens i stället för på solidaritet, samarbete och kollektivitel. Inriktningen på studierna snedvrids, eftersom betygen leder till att studierna måste inriktas på kunskaper som går att mäta genom skrivningar och andra prov. De centrala provens utformning, inte elevernas och lärarnas önskemål, får bestämma hur undervisningen skall läggas upp. Än värre blir det om betygen målrelateras, då möjligheterna för elever och lärare att påverka skolarbetet totalt försvinner. Vpk säger nej till betyg och alla former av meritvärdering. I stället skall elever och lärare kontinuerligt diskutera och utvärdera sitt arbete och ge elever med speciella problem extra stöd och hjälp. I de fall man måste ha ett urvalssystem bör man i stället för betyg utveckla ett system byggt på framför allt följande principer: arbetslivserfarenhet, kösystem och förstahandsval. Ett urvalssystem kan aldrig fungera fullständigt "rättvist", men ett system byggt på dessa principer skulle fungera betydligt rättvisare än det nuvarande systemet. För att undervisningen skall bli mer verklighetsförankrad måste den praktiska yrkesorienteringen på högstadiet utökas kraftigt. De praktiska inslagen i dagens skola är alltför få. 1 gymnasieskolan sker en sträng uppdelning på de s. k. teoretiska och de yrkesinriktade linjerna. De teoretiska linjerna har ingen praktik alls. Skolans uppgifter vad gäller praktiken är vidare alltför begränsade, och någon egentlig integrering av teori och praktik sker inte. Vpk anser att en ordentlig praktik, integrerad i den övriga undervisningen, är en viktig förutsättning för att skolan skall kunna demokratiseras. Praktiken behövs för att göra skolan intressantare och öka kontakten med verkligheten utanför skolan. Det är viktigt att de praktiska kunskaperna jämställs med de teoretiska och att alla elever får delta i arbetslivet. Det ger inblick i hur det är att jobba och det ökar förståelsen för hur olika grupper lever. Praktiken ger dessutom erfarenheter som stimulerar de teoretiska delarna av studierna. Slutligen ger praktiken eleverna en bredare grund att stå på - de vet vad olika yrken innebär, något som väsentligt underlättar deras kommande yrkesval. Vpk kräver därför att de centrala målsättningarna för praktiken beslutas av . Lokala praktikplaner utformas efter förhandlingar och diskussioner mellan facket, eleverna, skolans lärare och företagen. Företagen ges lagstadgad plikt att ställa praktikplatser till förfogande. Praktiken får inte bli en flykt från skolan utan måste vara en del av studierna. Målsättningen med praktiken på gymnasieskolan skall vara att alla deltar i produktionen. Praktiken skall därför omfatta alla linjer och omfatta lägst en tredjedel av tiden. Denna praktik skall också vara betald, varvid principen lika lön för lika arbete skall gälla. Rätten att studera skall vara allmän och ingen skall tvingas avstå från att studera på grund av dålig ekonomi. Vpk har länge kämpat för att nuvarande ekonomiska spärrar för att studera avskaffas genom införandet av studielön för alla som är . Först när alla studerande får en god ekonomi kan den sociala snedrekryteringen brytas och utbildningen bli en rättighet för alla. Då kan man också nå de i utbildningshänseende mest eftersatta grupperna. Vpk har närmare utvecklat skälen för införandet av studielön i en annan motion. I avvaktan på att studielön införs krävs dock omedelbara åtgärder. Åldersgränsen för rätten att söka statliga studiemedel skall sänkas till och studiemedlen inflationsskyddas. Bidragsdelen måste höjas kraftigt. Läromedlen skall vara helt kostnadsfria och inga extra avgifter, exempelvis för musikundervisningen, får tas ut. Delta är dock mycket kortsiktiga åtgärder i avvaktan på ett studielönesystem. Kampen för en demokratisk skola förs av många grupper och organisationer. Från politiska ungdomsorganisationer och elevfackliga organisationer liksom från olika grupper av lärare och andra inom skolan aktiva ställs krav på demokrati, på nya undervisningsformer, på att betygen avskaffas och på att teori och praktik integreras i skolan. blir kritiken mot den nuvarande skolan allt skarpare och missförhållandena alltmer uppenbara. Det är ohållbart att begrava viktiga skolproblem i utredningar. Det finns redan praktiskt genomförbara förslag som förs fram av liera olika organisationer och grupper. Hörnstenarna i en ny demokratisk skola kan sammanfattas i följande fem punkter: Demokrati i skolan - skolråd och klassråd bör inforas. En ny typ av undervisning - planering bör ske tillsammans med eleverna i stället för den nuvarande detaljstyrningen. Lärarlag bör införas och ämnes- och timplanesplittringen minskas. Undervisningen skall bygga på elevernas behov och aktivitet i stället för på ensidigt pluggande. Nya, demokratiska mål för undervisningen formuleras och skrivs in i läroplanerna. Rätt till en bra ekonomi - studielön bör införas från . Vatrad teori och praktik - den praktiska yrkesorienteringen på högstadiet bör ökas och praktik införas på alla linjer i gymnasieskolan. Praktikarbete bör vara betalt efter principen lika lön för lika arbete. Under hänvisning till ovanstående föreslås att uttalar sig forén ny demokratisk inriktning av grundskola och gymnasium i enlighet med det fempunktsprogram som anförs i motionen. (vpk) (vpk) (vpk) INGA (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)