ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G10291 · 1977-11-22 00:00:00 — med anledning av propositionen 1977/78:19 om nya riktlinjer för jordbrukspolitiken, m. m. Allmänhetens ökade kännedom om betydelsen av mer grönsaker och bär i kosten, den fortsatta inflyttningen till tätorter och det ökande antalet kvinnor som förvärvsarbetar utanför hemmet kommer sannolikt att leda till ett ökat behov av produktion av bär och grönsaker. Ökat kvalitetsmedvetande och diskussioner om faran av restsubstanser ger den svenska odlingen företräde framför importvarorna. Vårt kostnadsläge minskar dock vår konkurrenskraft gentemot länder med lägre produktionskostnader. Detta belyses av utvecklingen av importerade trädgårdsprodukter. Kvantiteten har ökat med över - från till 1976. Värdet av importen har ökat från 1,15 milj. till 1,75 milj. kr. Konsumtionen av grönsaker stiger , och behovet kommer sannolikt att öka. Vi måste således antingen öka importen eller öka produktionen för att täcka behovet. Enligt vår mening är en ökad produktion av bär och grönsaker inom landet den enda vägen av flera skäl. En sådan målsättning är sysselsättningsfrämjande och skulle bl. a. kunna ge det norrländska lantbruket ett behövligt stöd. Det finns förutsättningar att öka odlingen av grönsaker och bär i norra . De norrländska odlingarnas konkurrenskraft finns främst på färskvarusidan,därocksåfraktkostnaderoch kvaliténs genomslagskraft samverkar till att ge odlaren höga priser. Ett stort utrymme för inhemsk odling av bär och grönsaker finns således. Trädgårdsnäringen utgör en bristfälligt utnyttjad resurs när det gäller att skapa ny och varaktig sysselsättning. Det krävs emellertid att svenska odlare ges ett effektivt gräns- och prisskydd. I propositionen 1977/78:19 om nya riktlinjer för jordbrukspolitiken tas bl. a. prisregleringen på olika jordbruksprodukter upp. Såvitt vi har kunnat finna berörs inte grönsaker och bär av dessa prisregleringar. Enligt vår mening bör svenska trädgårdsprodukter ges ett gräns- och prisskydd i enlighet med de principer som gäller för vissa andra jordbruksprodukter. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att i anledning av propositionen 1977/78:19 om nya riktlinjer för jordbrukspolitiken beslutar om åtgärder i syfte att stärka den inhemska trädgårdsodlingens konkurrenskraft. () () GOTAB 57059 Slockholm 1977
mot · G10292 · 1977-11-22 00:00:00 — 1977/78 92-99 av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:19 om nya riktlinjer för jordbrukspolitiken, m. m. I propositionen behandlas jordbruksproduktionens framtida omfattning, inkomstmålet för dem som är sysselsatta inom jordbruket, prissättningen på jordbruksprodukter och statliga insatser för rationalisering. I avvägningen mellan dessa olika områden har frågan om folkhälsan samt närings- och kostsammansättningen enligt vår mening fått ett alltför litet utrymme. Rätt sammansatt kost och goda kostvanor kombinerat med fysisk aktivitet är en förutsättning för god hälsa och välbefinnande. De ekonomiska, sociala och tekniska förändringar som skett i vårt land har betytt många framsteg. De har även haft ogynnsamma återverkningar, inte minst för närings- och kostsituationen. Detta har yttrat sig i olika hälsoproblem. Två faktorer har här samverkat: en minskad fysisk aktivitet - mera stillasittande arbete-vilken har inneburit att energibehovet minskat och de stora förskjutningarna i kostens sammansättning. Behovet av viktiga näringsämnen är, även med minskat energibehov, lika stort. Det innebär att man med mindre mängd föda måste se till att täcka behovet av dessa ämnen. Utvecklingen har ej gått mot en kvalitetsförbättring av kosten, den har gått i motsatt riktning. Konsumtionen av näringsfattiga livsmedel har ökat, och kvaliteten på kosten har därmed försämrats. Dessa kostvanor har även lett till medicinska problem, t. ex. karies, järnbrist, fetma osv. Väsentliga förändringar i kosten i negativ riktning är minskningen i konsumtionen av spannmålsprodukter och potatis och ökning i konsumtionen av fettrika och sockerrika produkter. Alla statliga insatser som på något sätt kan påverka svenska folkets kostsituation bör samordnas och ha en gemensam målsättning för en näringsriktig kost. För att detta skall kunna genomföras krävs det en nära samordning mellan livsmedelsverket, , prispolitiken och jordbrukspolitiken. Våra dagars svenska befolkning behöver en kost, som redan vid låg energiförbrukning ger tillräckligt av alla livsviktiga näringsämnen. 1 1977/78. Med stöd av det anförda hemställer vi att vid sin behandling av propositionen 1977/78:19 anhåller om ett regeringsinitiativ och förslag till utformandet av ett särskilt folkhälsomål. () ()
mot · G10293 · 1977-11-22 00:00:00 — med anledning av propositionen 1977/78:19 om nya riktlinjer för jordbrukspolitiken, m. m. Avgiftssystemet för fettråvaror till margarin, minarin och andra fettprodukter påverkar prissättningar på margarinet. En fettvaruavgift utgår med per kg fettvara. Smörfettet beläggs ej med någon fettvaruavgift. Ett av de sätt som skulle åstadkomma en ökad rättvisa mellan de matfettstillverkare som tillverkar margarin av vegetabiliska oljor och dem som använder sig av mjölkfett för tillverkningen skulle kunna vara att även mjölkfettet beläggs med en fettvaruavgift. Flera tunga remissinstanser som KF, LO, Konsumentdelegation, industriverket, Samarbetsorganet för enskild handel och industri och har yrkat att en arbetsgrupp borde tillsättas som skall utreda frågan om konkurrensneutralitet på matfettsområdet. För livsmedelsindustrin är det angeläget att prispolitiken utformas och avvägs på ett sådant sätt, att konkurrensen ej blir snedvriden mellan företag vilka tillverkar produkter som kan ersätta varandra. Med anledning av det ovan anförda hemställs att beslutar anhålla om att regeringen tillsätter en arbetsgrupp med alla berörda parter för att utreda frågan om konkurrensneutralitet på matfettsområdet. 1* 1977/78.
mot · G10295 · 1977-11-22 00:00:00 — med anledning av propositionen 1977/78:19 om nya riktlinjer för jordbrukspolitiken, m. m. 1 propositionen 1977/78:19 slås fast att prisstödet till vissa jordbruk i norra och är nödvändigt även i fortsättningen. föreslås få i uppdrag att verkställa översyn beträffande stödnivåer och områdesindelning. Vi delar propositionens förslag. Beträffande områdesindelningen föreslår vi att de kommuner inom som ligger inom det allmänna stödområdet i regionalpolitisk! sammanhang - dvs. , och också bör ingå i området för stöd till jordbruket (SFS 1971:421 m. senare ändringar). De nämnda kommunerna har varit utsatta för stark befolkningsminskning, dels genom effekterna av jordbrukets, skogens och fiskets rationalisering, dels genom att hela näringsgrenar såsom stenhuggeri och konservindustri försvunnit. Jordbruket är dock fortfarande en mycket betydelsefull näringsgren. De nämnda kommunerna ingår i områden som lagt speciella planeringsriktlinjer på i den fysiska riksplaneringen - obrutet kustområde och tillhör också de s. k. primära rekreationsområdena. Det finns därför ett direkt intresse av att ge jordbruket sådana ekonomiska villkor att nu svaga jordbruksområden får en förbättrad lönsamhet. Stöd till jordbruket enligt ovan angivna bestämmelser skulle vara ett mycket värdefullt inslag i de regionalpolitiska åtgärderna för norra och medverka till en utökad sysselsättning och underlätta utbyggnaden av avbytarverksamheten för jordbrukarna. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att kommunerna inom allmänna stödområdet i O-län skall ingå i området för prisstöd till vissa jordbruk och att jordbruksnämnden vid sin översyn fastställer stödnivå. . () ()
mot · G102208 · 1977-12-05 00:00:00 — Motion 1977/78:208 av med anledning av propositionen 1977/78:67 med förslag om ändring i lagen (1974:8) om rättegången i tvistemål om mindre värden, m. m. I propositionen 1977/78:67 med förslag om ändring i lagen (1974:8) om rättegång i tvistemål om mindre värden, m. m. föreslås bl. a. att handläggning av tvist om parkering på enskild mark skall undantas från fastighetsdomstolens kompetensområde. Enligt gällande bestämmelser är inte den s. k. småmålslagen tillämplig i fråga om mål som handläggs av tingsrätt i särskild sammansättning, dvs. a. mål som tas upp i tingsrätten i dess egenskap av fastighetsdomstol. De i propositionen föreslagna ändringarna i och jordabalken innebär att småmålslagen i princip blir tillämplig vid tvister om parkering på enskild mark genom att sådana tvister undantas från fastighetsdomstolens kompetensområde. De föreslagna ändringarna i rättegångsförfarandet vid s. k. parkeringsmål bygger på en inom upprättad promemoria. Promemorian har remissbehandlats. Några av remissinstanserna ifrågasätter lämpligheten av att undanta mål om parkering på enskild mark från fastighetsdomstolens kompetensområde. avstyrker förslaget med motiveringen att från synpunkt är förslaget av betydelse inte bara med hänsyn till upplåtelser av enskild tomtmark för tillfällig parkering utan även med hänsyn till att följderna för parkeringsförhållandena i allmänhet måste beaktas. Upplåtelser av tomtmark för parkeringsändamål förekommer inom bostadsområden, med risk för olägenheter för de boende. Dessa missförhållanden måste kunna beivras på ett effektivt sätt. Den största praktiska betydelsen en tillämpning av småmålslagen på parkeringsmål skulle få är emellertid att rätten till ersättning för rättegångskostnaderna begränsas. Detta kan leda till att markägaren ej får sina rättegångskostnader täckta, även om han vinner målet, och att felparkeringar ej kommer att beivras. Allvarlig risk föreligger således, enligt mening, för en försämring av parkeringsförhållandena om förslaget genomförs. Departementschefen framhåller också att det finns skäl som talar för att parkeringsmålen skall fall under fastighetsdomstolarnas kompetensområde men förordar ändå, med hänvisning till målens beskaffenhet, att de kan handläggas i enklare former, om tvister om parkering på enskild mark uttryckligen tas undan från fastighetsdomstolarnas kompetensområde. Enligt min mening är de skäl som framförts mot att småmålslagen görs tillämplig på parkeringsmål tungt vägande. 1 1977/78. 3 sami Nr 208 medföra från såväl den enskildes som kommunernas synpunkt stora problem. Parkeringsförseelser måste kunna beivras utan risk för att målsägaren ej skall få sina rättegångskostnader täckta. Det bör ankomma på vederbörande utskott att göra erforderliga förändringar av i propositionen föreslagen lagtext. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar, med ändring i propositionen 1977/78:67, att småmålslagen ej skall vara tillämplig vid handläggning av tvister om parkering på enskild mark. H. ()
mot · G102210 · 1977-12-15 00:00:00 — med anledning av propositionen 1977/78:69 om ändring i 6 kap. All förändring av nuvarande lagstiftning måste ske med stor hänsyn tagen både till det förflutna och till framtiden. Alla förändringar och slopande av lagparagrafer uppfattas av många som en förmån, en frihet, och slår starkt igenom i massmedia, i skolans undervisning och i människors sätt att leva. På det moraliska, etiska området har stora uppluckringar gjorts . Detta har inte löst problemen i samhället utan snarare skapat nya och större samhällsproblem. F. n. är det viktigaste att inte ändra samhällets lagar utan att finna vägar till hur vi skall lära vårt folk respekt för de lagar som bär upp samhället. Förslaget till lagändring kommer att på ett djupgående sätt beröra ungdomsvärlden i sexuellt avseende. Påfrestningen för det unga släktet okar ständigt. Vågen av centralstimulerande gifter har vällt över de unga. Narkotika och alkohol har en förödande verkan i ungdomsledet. En upplösning av styrmedlen på det sexuella området kommer inte att förenkla deras dagsproblem, i all synnerhet om det homosexuella skall jämställas med det heterosexuella. Människosläktets historia visar klart att hängivelse till avarter aldrig har löst våra livsproblem. En grundlig undersökning om varför självmordsstatistiken är så hög i ungdomsåren borde verkställas. Att genomföra en lagändring som betyder sänkning av rätten till homosexuellt umgänge till verkar avskräckande på synnerligen stora folkgrupper i vårt samhälle. Ett flertal aktningsvärda remissinstanser ställer sig synnerligen tveksamma till lagändringen. Från läkurhåll görs det gällande att de konstitutivt homosexuella är en mycket klar minoritet, men att flertalet homosexuella på olika vägar har förts in i detta beteende. kan vägen genom en lagändring jämnas för äldre människor att utnyttja de unga ned , vilket kan leda till icke önskvärda konsekvenser. Med anledning av att frågan om homosexualiteten behandlats vid ett flertal tillfällen i kan det här vara överflödigt med upprepade motiveringar. Även tidigare voteringar i är ingen garanti för att vårt folks mening i den homosexuella frågan har fått komma till sin rätt. Med anledning av den djupa oro som framkommit för nya påfrestningar för vår ungdom och vår övertygelse att vårt samhälles grundvalar vilar på de kristna värderingarna, hävdar vi att en mera mogen och en grundligare utvärdering av de sexuella beteendena är nödvändig. De mest brännande livsproblemen kan man inte ens rösta bort i . I fullt medvetande om de homosexuellas problem och med full förståelse för dessa, kan vi ändock inte öppna dörren i lagstiftningen och därmed vidga problematiken i stället för att upphäva den. Vägen framåt torde vara att finna i de livsnormer under vilka våra fäder levt. Med åberopande av det ovan anförda hemställes att avslår propositionen 1977/78:69.