mot · G002715 · 1977-01-24 00:00:00 — Motion 1976/77: 715 av i m. fl. om åtgärder mot tobakskonsumtionen Medicinsk forskning har under utvisat, att tobaksrökningen ökar risken för lungcancer och kan medföra sjukdomar i andningsorganen, åderförkalkning m. m. Genom en kraftig minskning av tobaksrökningen skulle befolkningens hälsotillstånd förbättras i högre grad än genom någon annan enskild preventiv åtgärd inom hälsovården. Denna medicinska insikt som erhållits om tobaksrökningens hälsofaror, nödvändigt att betrakta tobaksrökningen i första hand som en folkhälsofråga. började man publicera medicinska undersökningar, som stärkte misstanken, att det förelåg ett samband mellan cigarettrökningen och lungcancer. har tobaksrökningens inverkan på hälsan behandlats i ett stort antal vetenskapliga publikationer. De viktigaste undersökningarna har presenterats i rapporter gjorda av , (), Kunglika läkarsällskapet i och tobaksutredning i . I dessa har det bevisats att tobaksrökningen ökar sjukdomsfrekvensen och dödligheten i flera olika sjukdomsgrupper. Tobaken och andningsorganens sjukdomar Den mest kända skadliga följden av tobaksrökning är ökad risk för lungcancer. drabbade lungcancern nästan uteslutande män, men i takt med kvinnornas ökade tobaksrökning har den blivit allmän även hos kvinnor, och mest hos kvinnor som börjat röka i tidig ålder. Utöver lungcancer ökar cigarrettrökningen risken för cancer i struphuvudet, matstrupen, svalget och i munhålan. Tobaksrökningen har också ett tydligt samband med långvarig luftrörskatarr och lungemfysem, som förorsakar tillfällig eller bestående nedsättning av arbetsförmågan. Dessa sjukdomar är ytterst ovanliga bland dem som ej röker. gjordes de första observationerna om att tobaksrökarna utgjorde majoriteten bland patienter med sjukdom i hjärtats kransartärer. har man obestridligen påvisat, att cigarrettrökningen utgör en betydande riskfaktor för hjärtinfarkt och därav förorsakade plötsliga dödsfall. 1 ett flertal undersökningar har det konstaterats, att cigarrettrökarna har en dubbel så stor dödlighet i hjärt- och kärlsjukdomar i jämförelse med dem som ej röker. För dem som slutat röka sjunker risken till nästan normal nivå. Tobaksrökning och graviditet samt utvecklingen i barnaåren Tobaksrökningens menliga inverkan på hälsan begränsas icke enbart till rökaren själv. Cigarrettrökning under graviditeten ökar sannolikheten för dödfödsel eller död i nära anslutning till förlossningen. Också den fysiska och psykiska utvecklingen före skolåldern hos barn till rökande mödrar är något långsammare än hos andra. Dessutom har i hem där föräldrarna röker hos barnen konstaterats ökad risk för infektionssjukdomar i andningsorganen. Vid bedömandet av tobaksrökningens betydelse från folkhälsosynpunkt bör man beakta förutom den ovannämnda ökade sjukligheten och därav följande mänskligt lidande även de krav som sjukligheten till följd av rökningen ställer på sjukvården. Det ägnas med ali rätt stor uppmärksamhet åt bekämpandet av olika former av luftföroreningar både i den allmänna miljön och i arbetsmiljön. Beträffande luftföroreningar i den allmänna miljön bör därvid ihågkommas att koncentrationen av skadliga ämnen praktiskt taget aldrig kan bli så hög, att vistelse i förorenad luft kan innebära ens tillnärmelsevis lika stark påverkan av skadliga ämnen som är fallet vid tobaksrökning. gäller att tobaksrökare drabbas värre av luftföroreningarna än icke-rökare. Detta är speciellt välkänt i fråga om rökning i samband med produktion där asbest förekommer. Ett hinder för en effektivisering av informations- och upplysningsverksamheten om tobaksrökningens skadliga verkan och opinionsbildning i riktning mot en begränsning av rökningen utgöres av att man icke kunnat garantera tillräckliga resurser för den hälsoupplysning som strävat efter en minskning av tobaksrökningen. Sålunda användes t. ex. i de olika nordiska länderna för tobaksreklam jättelika summor i jämförelse med dem som användes för en mot tobakens användning riktad hälsoupplysning. Betydelsen av personliga insikter om tobaken såsom en faktor vilken styr beteendet framgår av den tydliga minskningen av tobaksrökningen bland läkarna . Denna trend har varit starkast bland de läkare som arbetar med hjärt- och lungsjukdomar. Ett reklamförbud för tobak har som en enskild åtgärd förmodligen rätt ringa effekt. Ett fullständigt reklamförbud har genomförts i , där cigarrettförbrukningen efter förbudet minskade betydligt, men kortvarigt, samt på , där reklamens upphörande icke synes ha haft någon inverkan på förbrukningssiffrorna. En viktigare motivering för en begränsning av tobaksreklamen än en eventuell minskning av förbrukningen är, att reklamen tar bort effekten av hälsoupplysningen och att den har tillgång till mångdubbelt större ekonomiska resurser. Förbud eller begränsning av tobaksreklamen rekommenderades av . I () expertkommittés rapport av rekommenderades för medlemsstaternas regeringar lagstiftningsåtgärder för begränsning eller förbjudande av all reklam och försäljningsfrämjande verksamhet rörande tobak. En annan viktig begränsning i marknadsföringen har ansetts vara förbud mot försäljning som riktar sig till barn och ungdom. I både den norska och den finska tobakslagen ingår ett förbud mot försäljning till ungdom . Frågan om tobaksreklam är föremål för överväganden sedan utredningen för alkohol och tobak (SOU 1976:63) kom med sitt förslag . Genom pris- och skattepolitik kan rökningsvanorna styras på två sätt. Dels kan man genom prisförhöjningar hejda konsumtionsökningen eller minska konsumtionen, dels kan man genom skilda priser för olika tobaksvaror främja en övergång till från hälsosynpunkt mindre skadliga tobaksfabrikat. Båda åtgärderna rekommenderades för medlemsstaterna i expertkommittés rapport av . Begränsningen av tobaksrökningen i arbetsmiljön och i offentliga utrymmen har betydelse, dels med tanke på minskningen av de faror som den passiva rökningen medför, dels såsom stöd för skapandet av en allmän tobaksnegativ inställning. Vid övervägande av åtgärder för sanering av arbetsmiljön bör speciellt ihågkommas två stycken från arbetstagare utgående opinionsyttringar! Den ena är den av 1976 antagna motionen från , där man förespråkade att skyddsombuden skulle ges en speciell utbildning i tobaksfrågor. Den andra är den vid kristna socialdemokraters förbunds kongress 1976 godkända motionen med krav att ökade resurser skapas för upplysning om riskerna vid tobaksrökning i kombination med olika miljögifter och att rätten till en rökfri arbetsmiljö fastställes i lag. En aktiv tobakspolitik måste omspänna en rad områden och omfatta såväl behandlingsinsatser, propaganda och upplysning som restriktiva åtgärder. Man får vara inställd på ett långsiktigt och målmedvetet arbete om man skall nå några resultat. Men för att åtgärder skall kunna genomföras är det nödvändigt att samhället ställer resurser till förfogande. Om resultatet skall bli gott fordras också stöd av den allmänna opinionen. Dess bättre kan man notera att allmänheten mer och mer blir medveten om tobaksrökningens skadeverkningar. Den medför stora kostnader för det allmänna genom att den tar våra sjukvårdsresurser i anspråk. Den skapar otrivsel i den offentliga miljön. Den är ett hot mot folkhälsan. Därför är det angeläget att regeringen lägger fram ett åtgärdsprogram för att nedbringa tobakskonsumtionen. Med hänvisning till vad som här anförts hemställer vi att hemställer hos regeringen att den framlägger ett fullständigt åtgärdsprogram för att nedbringa tobakskonsumtionen och motverka dess skadeverkningar. () ()