mot · G002443 · 1977-01-21 00:00:00 — Motion 1976/77:443 av i m. fl. offentliggjord statistik från visar att de svenska företagens utlandsinvesteringar nådde en ny rekordnivå . Kapitalexporten i form av s. k. utländska direktinvesteringar uppgick till inte mindre än 3 500 milj. kr. Räknat i fasta priser, dvs. med hänsyn tagen till inflationen, så är utflödet av kapital nu tre till fyra gånger större än . Dessa siffror är inte minst ägnade att inge bekymmer i då utlandsaffärerna går med stora underskott och då regeringen i budgetpropositionen har aviserat behov av att ta upp mycket betydande utlandslån under det kommande budgetåret. Sett på litet är det emellertid effekterna på sysselsättningen i av en ohämmad kapitalexport vilka är mest oroväckande. ökade antalet anställda vid de svenska industriföretagens utländska dotterbolag från 173 000 till 275 000 enligt tillgänglig statistik. stagnerade och t. o. m. minskade industrisysselsättningen i och ligger nu kring 1 miljon. Siffrorna över kapitalexportens storlek tyder på en fortsatt snabb ökning av antalet anställda vid svenska företags utländska dotterbolag, med stor sannolikhet till förfång för en möjlig positiv sysselsättningsutveckling i . Det är onekligen något av en paradox att som tullar och övriga handelshinder hos våra viktigaste handelspartners aldrig har varit så låga som för den svenska exporten - hela är nu ett enda stort frihandelsområde - så expanderar de svenska utlandsinvesteringarna som aldrig . I detta läge finns det anledning att ställa krav på en ökad kontroll över de svenska företagens utlandsinvesteringar. har tidigare diskuterat behovet av en skärpt valutalagstiftning, så att prövning skulle kunna ske med hänsyn till eventuella negativa effekter på sysselsättningen i . Inom är det en särskild valutastyrelse som bl. a. prövar utförsel av pengar ur landet. När det gäller utlandsinvesteringar utökas valutastyrelsen med fyra personer - en från LO, en från TCO och en från vartdera industri- och arbetsmarknadsdepartementen. Det kan därför tyckas som om de anställdas organisationer och samhället skulle ha ett bra grepp över utlandsinvesteringarna och kunna ingripa när dessa är till nackdel från bl. a. sysselsättningssynpunkt. Så är emellertid inte fallet. Enligt gällande valutalagstiftning är det endast möjligt att stoppa en ut landsinvestering med hänvisning till dess negativa effekter från sysselsättningssynpunkt i mycket exceptionella fall. Enligt paragraf 6 a i valutaförordningen kan detta endast ske om investeringen skulle "åsamka landets intressen utomordentlig skada". Såvitt är bekant har det inte varit möjligt för valutastyrelsen, trots den stora kapitalexport som har ägt rum, att stoppa någon enda utlandsinvestering med hänvisning till denna paragraf. gällande lagstiftning är alltså ett slag i luften på denna punkt och detta av två skäl. För det första är det så, att det är de många utlandsinvesteringarna av "normal omfattning som tillsammans ger de stora negativa effekterna på sysselsättningen i . För det andra kan även en ganska liten utlandsinvestering få betydande negativa effekter på den framtida sysselsättningen för de anställda i ett företag eller på en ort. Inget av dessa fall täcks in av nuvarande lagstiftning. Det har tidigare diskuterats om det med hänsyn till de internationella åtaganden som gjort är möjligt för att stifta en lag som gör det möjligt att vägra ett svenskt företag tillstånd till en utlandsinvestering av sysselsättningsskäl. Vad man då närmast tänker på är anslutning till kapitalliberaliseringsstadga. Den stadgan upprättades i då de multinationella företagen ännu inte utgjorde något större problem. Här är tolkningarna olika och situationen något oklar. Olika länder tycks också ha tillåtit sig olika praxis på denna punkt. Det finns emellertid andra vägar att gå fram som knyter an till de företagsdemokratiska traditioner som vi har i vårt land. Eftersom det är de anställda som först känner av eventuella negativa sysselsättningseffekter av sitt företags utlandsinvesteringar, är det också rimligt att ge de anställda ett långtgående inflytande över företagets beslut när det gäller eventuella utlandsinvesteringar. Frågan om tolkningen av kapitalliberaliseringsstadga blir därmed aldrig aktuell. En ökad kontroll över företagens utlandsinvesteringar från de anställdas sida innebär självfallet inte något idiotstopp. En hel del av de utlandsinvesteringar som sker bidrar säkerligen också till en positiv sysselsättningsutveckling inom den svenska delen av koncernen. Utlandsinvesteringar som är väl motiverade från sysselsättningssynpunkt, och där det är uppenbart att ökade investeringar i inte utgör något alternativ till utlandsinvesteringen från företagsledningens och de anställdas synpunkt, kommer självfallet att fortgå. Vad man kan hoppas på är en dämpning av den snabba ökning av utlandsinvesteringarna som ägt rum och en press på företagen att mera noggrant överväga om inte en expansion av de svenska produktionsanläggningarna trots allt vore ett lämpligt alternativ. Den föreslagna ändringen i valutalagen bör utformas på så sätt, att den gäller alla företag som omfattas av lagen om styrelserepresentation. En ansökan till valutastyrelsen om en utlandsinvestering från ett sådant företag skall vara tillstyrkt av personalrepresentanterna i företagets styrelse i ett särskilt yttrande. Endast i speciella fall bör det vara möjligt att ta upp en ansökan om utlandsinvestering från ett företag utan att tillstyrkan från personalrepresentanterna föreligger. I så fall bör valutastyrelsen, inkl. LO:s och TCO:s representanter, vara enig om detta. Med hänvisning till ovanstående hemställes att antar följande Förslag till Lag om ändring i valutalagen (1939:350) Härmed förordas att en ny paragraf skall införas, benämnd 6 b S, av nedan angiven lydelse: Ansökan om tillstånd för direkta investeringar utomlands skall, i vad gäller företag som omfattas av lagen om styrelserepresentation för de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar, vara tillstyrkt av personalrepresentanterna i företagets styrelse i ett särskilt yttrande. Endast om valutastyrelsen är enig därom skall ansökan utan sådan tillstyrkan ändock kunna tas upp till prövning. () ()