mot · G0021351 · 1977-02-17 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:65 om tillfällig höjning av bidrag till företagsutbildning i vissa fall, m. m. kommunisterna har alltid bekämpat den ekonomiska stödpolitiken till företagen. Ekonomiskt understöd har i olika former getts företagen trots att dessa kunnat redovisa jättevinster. (m) redovisade i ett större reportage under rubriken av stödformer över 50 olika bidrag som företagen kunde tillgodogöra sig av statliga medel. Omkring 1 500 milj. kr. ger staten i direkta bidrag till näringslivet . Siffran kan jämföras med skatten på aktiebolag och ekonomiska föreningar som beräknas till ca 2 000 milj. kr. Beloppet 1 500 milj. kr. är dock inte annat än en grov uppskattning av storleken på det statliga stödet. Det egentliga beloppet torde vara åtskilligt mycket större. Till de bidrag som utgår direkt över statsbudgeten bör också läggas vad företagen tjänar på att få lån till fördelaktiga villkor från hel- och halvstatliga kreditinstitut och lånefonder . Svårt att mäta i pengar är de bidrag i form av skattelindring som utgår till företagen då de avsätter medel till de s. k. investeringsfonderna . Tullar och andra importrestriktioner, samt frakt och teletexor som gör 'rundare utgör alla i olika grad stöd till näringslivet. Härtill kan bl. a. nämnas de förmånliga avskrivningsreglerna, som räknas till de förmånligaste i den kapitalistiska världen. I propositionen 1976/77:65 föreslår regeringen ytterligare förhöjning av det speciella bidraget till företagsutbildning. Bidraget som enligt propositionen infördes under en högkonjunktur genom riksdagsbeslut och då sattes till . beslöts med anledning av regeringsförslag att fr. o. m. skulle utgå förhöjt bidrag för längre utbildningar eller . I budgetpropositionen bilaga 15 1977 föreslås ytterligare förhöjningar. Dessa föreslagna förhöjningar anser dock regeringen nu inte vara till fyllest. I den särskilda propositionen 1976/77:65 ökar man på ytterligare och arbetsmarknadsministern säger: Höjningen av bidraget bör göras så att det bidrag som f. n. utgår med under utbildning om högst eller av en längre utbildning (högst ) höjs till . För utbildningar som sträcker sig över bör bidraget för tid efter dessa utgå med det i budgetpropositionen (prop. 1976/ 77:100 bil. 15, s. 87) föreslagna beloppet dvs. kraftig höjning av bidraget som dock - med hänsyn till lönebikostnader ändå ligger under normal timlön. Den borgerliga regeringen fortsätter på den av den tidigare regeringen inslagna vägen och har nått så långt att de arbetande själva skall betala sina egna avlöningar för att över huvud taget få arbete - inte bli permitterade eller avskedade. På åtskilliga arbetsplatser i vårt land kommer de arbetande inte upp till en lön av . Som tidigare under högkonjunkturen, då gåvopolitiken till företagen infördes, är vi alltfort motståndare till detta politiska spel. Vi hävdar nu som tidigare att det är företagen som skall betala företagsutbildningen, som de fackliga organisationerna ges ett avgörande inflytande över dennas utformning. Vi anser det stötande att företagen får bidrag av lönearbetarnas skattemedel, som de betalar ut stora vinster till aktieägarna eller exporterar kapital och bygger upp stora företag i andra länder. Företagsutbildningen är bara en del av de åtgärder som är nödvändiga för att klara sysselsättningen och, i avvaktan på mer djupgående strukturella ingrepp från statens sida, för att garantera vars och ens rätt till ett meningsfullt arbete. Företagsutbildningen och andra sysselsättningsbefrämjande åtgärder bör därför finansieras genom att bolagsskatten tillfälligt höjs . Med godkännande av propositionen 1976/77:65 i övrigt föreslås 1. att , med avvisande av regeringens i propositionen ställda förslag till finansiering av företagsutbildningen, a) uttalar att en tillfällig höjning av bolagsskatten bör genomföras, b) hemställer om att förslag om sådan höjning föreläggs ; samt 2. att uttalar att de fackliga organisationerna ges ett avgörande inflytande över utbildningens utformning. (vpk) i (vpk) i