mot · G0021505 · 1977-03-25 00:00:00 — av fröken m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:79 om anslag för /78 till byggnadsarbeten m. m. inom verksamhetsområde 1 propositionen 1971:52 framlades förslag om principerna för en reformering av utbildningen av bibliotekarier. Enligt propositionen borde en tvåårig bibliotekarieutbildning påbörjas /73 vid en särskild utbildningsenhet, , vilken föreslogs lokaliserad till . vårriksdag antog i full enighet förslaget om inrättandet av en bibliotekshögskola lokaliserad till . Genom beslut bemyndigade Kungl. Maj:t chefen för att tillsätta en organisationskommitté med uppgift att närmare planera den beslutade utbildningen. En av kommitténs viktigaste arbetsuppgifter var att ta initiativ till att lämpliga lokaler anskaffades samt att, i samråd med för , upprätta lokal- och utrustningsprogram för i vad avsåg såväl provisoriska som permanenta lokaler. kommun kunde, genom en omprioritering i SÖ:s byggnadsprogram, uppföra en ny låg- och mellanstadieskola varigenom tre äldre skolbyggnader i centrala staden kunde friläggas för , som alltså nu är inrymd i tre f. d. folkskolebyggnader . reserverade kommun tomt för nybyggnad för del, och en tomtutredning genomfördes. accepterade de provisoriska lokaler som erbjöds och tog ställning till hur de bäst skulle kunna utnyttjas för högskoleutbildningen. Man planerade för en provisorietid av och tryckte starkt på att permanenta lokaler borde färdigställas. De upprustningar som gjordes i de gamla byggnaderna inskränktes med hänsyn till den planerade jämförelsevis korta provisorietiden till att lokalerna snyggades upp genom nymålning och förbättring av synliga skavanker. Lokalernas grundläggande nackdelar har ej avhjälpts. kan nu se tillbaka på nära verksamhet i och i de provisoriska lokalerna. De negativa konsekvenserna av lokalernas utformning har med tiden blivit alltmer uppenbara. Under /75 gjorde för en genomgång av lokalbehov, och ett lokalprogram för högskolan fastställdes och översändes till . Kommittén framhåller här att provisorietiden borde bli så kort som möjligt. framhåller att organisationskommittén underskattade 1 1976/77. nackdelarna med den uppsplittring av verksamheten som högskolan arbetar under. Redan vid starten var lokalerna som nämnts uppdelade på tre hus, alla med tre våningsplan. blev det därtill nödvändigt, beroende främst på högskolebibliotekets expansion, att omdisponera lärosalar inom byggnaderna till bibliotekslokaler. Man tvingades då hyra nya lokaler för undervisningen, belägna ca 400 m gångväg från högskolan. Högskolan disponerar elva 30-salar samt femton 15-salar av vilka åtta är avdelningsbibliotek. Avdelningsbiblioteken kan endast i viss utsträckning utnyttjas för undervisning. Lokalerna är oöverskådliga, och material måste flyttas mellan undervisningsutrymmena, eftersom bristen på lärosalar gör det omöjligt att i varje enskilt fall förlägga undervisningen i anslutning till det nödvändiga materialet. diskuterade i sitt förberedelsearbete för hur högskolebiblioteket borde disponeras. Man stannade för en uppdelning av högskolans resurser i sex pedagogiska avdelningar eller avdelningsbibliotek, där en facksal med litteratur kring vissa ämnen bildade kärnan och till vilken lärosalar, grupprum och läsplatser skulle föras. haren central funktion i utbildning. Det är det centrala läromedlet för högskolan. Medierna utnyttjas på ett för bibliotekarieutbildningen speciellt sätt: de är inte bara medel för information och faktainhämtande för eleverna, de är också bibliotekariens arbetsredskap, ett laborationsmaterial i undervisningen. I högre grad än för andra skolor gäller här den gamla tesen att "är skolans hjärtpunkt. nuvarande förhyrda lokaler har disponerats enligt organisationskommitténs förslag. Detta torde också vara enda möjligheten att på ett rimligt sätt utnyttja dessa lokaler. Systemet har dock visat sig medföra allvarliga pedagogiska nackdelar. Det är alltid svårt att lösa gränsdragningsproblemen när en mediasamling delas upp i ämnesområden. Vissa sammanhörande ämnen kommer trots alla försök att hamna skilda från varandra. Integrationen mellan olika block försvåras. Det blirsvårt för elever och lärare (t. o. m. för bibliotekspersonalen) att skaffa sig en överblick över beståndet. Eleverna bibringas lätt en benägenhet att söka lösningar på sina uppgifter enbart med hjälp av det mediabestånd man har för ögonen i den avdelning där man just befinner sig. Dessa allvarliga pedagogiska nackdelar är den viktigaste negativa konsekvensen av uppsplittring. De understryks av de redan nämnda kommunikationssvårigheterna. bestånd är uppdelat på två av högskolans byggnader och på tre av våningsplanen i vart och ett av dessa hus. Hissar finns ej. Detta innebären från alla synpunkter oacceptabel arbetsmiljö lör bibliotekspersonalen och utgör en extra belastning i en redan hårt trängd personalsituation. hemställde hos regeringen om uppdrag att projektera nybyggnad för i samt om medgivande att för projekteringen få ta i anspråk 2,6 milj. kr. framhöll i sin skrivelse bl. a. att styrelsen vid upprättande av lokalprogram och ombyggnad för de provisoriska lokalerna utgått från att provisorietiden skulle bli mycket kort (). Av byggnadstekniska * och ekonomiska skäl gjorde man därför avkall på vissa funktionskrav. Detta gällde t. ex. lokalernas omfattning, inre kommunikationer och behov av samband mellan bibliotek och institutioner. föreslog att den fortsatta planeringen för de nya lokalerna för i inriktas på att inflyttning skulle kunnasketill . Den föreslagna tidsplanen förutsätter enligt styrelsen att besked i programfrågan förelåg . Något sådant besked har inte givits. En ytterligare fördröjning av projekteringen av nybyggnad för i skulle fä ytterst negativa konsekvenser för den fortsatta verksamheten. Utvecklingen av utbildningen enligt nya linjer förhindras effektivt av bristen på adekvata lokaler och uppsplittringen av såväl lokaler som material. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar att projektering av nybyggnad för i bör påbörjas möjligt. () MAJ ()