mot · G0021509 · 1977-03-25 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:99 om stöd till vissa tidningar och tidskrifter, m. m. En av förutsättningarna för att en demokrati skall kunna fungera är förekomsten av ett stort antal tidningar och tidskrifter, där en fri debatt förs. Men tidningarna och tidskrifterna har dessutom ytterligare en viktig funktion: att fungera som plantskola och experimentfält för skribenter av olika slag, för illustratörer och fotografer. Av dessa anledningar är det synnerligen viktigt att det ekonomiska stödet till dagspress och periodisk press ökas. Detta gäller särskilt stödet till de många orättvist förbisedda tidningarna/tidskrifterna med liten upplaga och vacklande ekonomi, men vilkas existens är nödvändig om yttrandefriheten skall garanteras. Enligt vpk:s uppfattning är det utmärkt med den i propositionen föreslagna höjningen av samdistributionsrabatten. Men om den inte följs av en motsvarande höjning också av produktionsbidragen, kommer lågtäckningstidningarna ändå att tvingas till en fortsatt osäker existens. Kostnadsökningarna inom tidningsbranschen drabbar givetvis hårdast de tidningar som har små upplagor såsom samdistributionsrabattsystemet är konstruerat - med grundavgift - leder det till att lågtäckningstidningarna ej kan utnyttja detta. Enligt vpk:s uppfattning bör alltså grundavgiften i samdistributionssystemet tas bort, så att också tidningar med liten upplaga på en ort kan använda sig av det utan att behöva belastas med högre kostnad per distribuerat exemplar än de stora tidningarna. Utformningen av stödet till invandrarpressen, sådant det presenteras i propositionen 1976/77:99, måste karakteriseras som otillfredsställande. Det verkar bygga på bristande kunskaper om invandrarpressens mångfald, skiftande karaktär och de svåra problem som en lång rad invandrartidningar och -tidskrifter brottas med. Immigrant-Institutet har publicerat en undersökning som visaratt det finns över 150 invandrartidningar och -tidskrifter i . (Undersökningen presenteras i nr 4 i Immigrant-Institutets serie Dokumentation). Av undersökningen framgår att av invandrartidningarna utges 38 tidningar på finska, 28 på svenska, 24 på estniska, 7 på polska, 5 på engelska samt 4 på resp. grekiska, italienska, kroatiska, serbiska och tyska. utges på resp. danska, franska, japanska, lettiska, norska, portugisiska, rumänska, slovenska, tjeckiska och turkiska. En tidning har resp. isländska, makedonska, slovakiska, spanska och ukrainska som utgivningsspråk. Det har ofta framförts i den offentliga debatten att invandrartidningarna skulle vara en ny företeelse i . Detta är inte sant. Två tidskrifter startade så tidigt som . Av 92 tidskrifter, vilkas startår är känt, startade 8 , 13 , 22 och 47 . 45 tidskrifter har alltså existerat i . Det finns två dagstidningar: Finn Sanomat och Eesti Päevaleht. Dessutom finns det två veckotidskrifter. Flertalet tidskrifter utkommer med mellan 4 och 12 nummer . av tidskrifterna är antingen medlemsblad eller vänder sig till en lokal eller regional grupp. av tidskrifterna har som målsättning att spridas över hela landet. Det är alltså inte enbart tidskrifter som ges ut av invandrarnas riksorganisationer, vilka har ambitionen att nå invandrare över hela . Bland invandrartidningarna och -tidskrifterna finns samma breda spektrum som bland motsvarande publikationer på svenska: dagstidningar, organisationstidskrifter - som utges dels av riksorganisationer, dels av lokala/regionala föreningar - politiska, religiösa, fackliga och kulturella tidskrifter. (av tidskrifterna kan inräknas till den sistnämnda kategorin.) Mot bakgrund av detta förefaller det tvivelaktigt att den rika av tidskrifter på invandrarspråk särbehandlas under samlingsrubriken . Det förefaller vida rimligare att tidningarna/tidskrifterna på minoritetsspråk betraktas och får stöd enligt samma normer som gäller för svenskspråkiga publikationer. Det språk på vilket de utkommer bör alltså inte vara avgörande för behandlingen, utan de bör sorteras in under de kategorier som gäller för svenskspråkiga publikationer: 1. Dagstidningar, 2. Enligt vpk:s uppfattning är det fel att tidningar som inte ges ut av någon riksorganisation ej får utgivningsstöd. Tidskriftsstödet till invandrarpressen kommer alltså att fungera som organisationsstöd. Den majoritet av invandrartidskrifterna som ges utav lokala och regionala föreningar och utkommer regelbundet blir utan pengar. Detta trots att de, som redan nämnts, i många fall har ambitionen att spridas över hela landet. Detta orättvisa förhållande skulle bringas att upphöra om de bedömdes enligt de kriterier som gäller för stöd till svenskspråkiga publikationer. samlades företrädare för invandrartidningar och -tidskrifter för att diskutera det samhälleliga stödet till de nämnda publikationerna. 1 den skrivelse som man efter mötet skickade till budgetdeparte mentet, , och invandrarverket påpekade man bl. a. följande: Den statliga invandrartidningen får i stöd mer än den summa som har att fördela till de övriga tillsammans. Varje svensk dagstidning får också nu mer i stöd än alla invandrartidningar och tidskrifter tillsammans. ger stöd till endast ett 20-tal tidskrifter. Tre får stöd från . Och på annat ställe i texten: av tidskrifterna finns över huvud taget inte på något svenskt folkbibliotek. finns på mer än 15 bibliotek. Det borde ligga i kommunbibliotekens intresse att på biblioteken hålla dels de tidskrifter som utges lokalt, dels tidningar med riksspridning som ges ut av olika riksorganisationer. Mycket viktigt är också att de debattidskrifter som ges ut, ofta som flerspråkiga, får finnas på biblioteken vid sidan av de av statliga myndigheter utgivna informationstidningarna till invandrare. Invandrarrapport är den enda tidskrift som finns på över 50 bibliotek. Den statliga finns på alla bibliotek, studieförbund, invandrarbyråer, arbetsförmedlingar m. m. Med hänsyn till de fakta som här relaterats är det vpk:s uppfattning att en statlig utredning bör tillsättas med uppdrag att utreda invandrartidskrifternas speciella situation. I utredningsarbetet bör hänsyn tas till samtliga invandrargrupper. I det avsnitt som tar upp invandrartidskrifternas läge har vi varit inne på hur dåligt dessa är representerade på biblioteken. Men det är inte enbart invandrartidskrifterna som sviks av majoriteten av biblioteken. Samma förhållande gäller för majoriteten av svenska tidskrifter - fackliga, kulturella har över 2 700 folkbibliotek. Deras inköp av böcker har en avgörande betydelse för bokutgivningen. Men av de pengar som biblioteken får i mediaanslag används till inköp av tidningar och tidskrifter. Dessa anslag upptas till betydande del av dagstidningar och kommersiella veckotidningar som många bibliotek är välförsedda med. Även en relativt blygsam spridning på biblioteken skulle åstadkomma vad tidskriftsstödet inte kunnat åstadkomma, nämligen att ge dessa tidskrifter en ekonomisk grund att stå på. En sådan spridning skulle dessutom ge tidskrifterna något som tidskriftsstödet inte ger, nämligen fler läsare. Vpk vill mot bakgrund av dessa fakta erinra om vad vi föreslagit i motionen 1976/77:965, nämligen att en allmän kulturlag bör stiftas, som garanterar en jämn kulturell standard och förbättrade betingelser för en kraftfull utveckling av kulturlivet i kommunerna. De regler som regeringen föreslår i propositionen 1976/77:99 beträffande organisationstidskrifter diskriminerar vissa tidskrifter från distributionssynpunkt. Även tidskrifter av lokal karaktär utesluts från möjligheten att erhålla stöd som även tidskrifter av rikskaraktär men med en spridning som är lägre än 10 000 exemplar ställs utanför. Regeringen ansluter sig till tidskriftsutredningens uppfattning om vikten av stöd till tidskrifter och anser att dessa utgör en del i demokratin. Vpk ansluter sig till denna uppfattning men anser inte att demokratin får begränsas av administrativa svårigheter. Vi underkänner alltså att tidskrifter till alla delar måste distribueras som utgivarkorsband eller att tidskrifterna måste komma från en riksorganisation eller ha en utgivning om minst 10 000 exemplar . Vidare bedömer vi det som en inskränkning att endast 1 000 exemplar - eller - får vara s. k. friexemplar för att inräknas under stödberättigade tidskrifter. Fackförbundspress som har en lägre utgivning än den av regeringen föreslagna gränsen eller som inte kan distribueras genom postens utgivarkorsband, t. ex. tidningen , borde enligt vår bedömning ha samma rätt till stöd. Vidare finns det ett stort antal lokala fackföreningstidningar som har samma uppgifter och berättigande som fackförbundspressen. Dessa tidningar bör också garanteras utgivning och därför också vara stödberättigade. Även politiska partier eller dem närstående delar, i enlighet med de regler som föreslås av regeringen, bör ha möjlighet till stöd för att utge tidskrifter till en större grupp inom en viss krets eller sammanslutning. Detta skulle vara möjligt om undantag görs för just organisationstidskrifter för politiska partier. De politiska partierna har, utöver medlemmarna, ett stort anta! sympatisörer, vilka - utan att vara prenumeranter- skulle kunna erhålla den press som utges till medlemmarna. Enligt propositionens förslag erhålls stöd för detta, om utgivningen är så storatt 10 000 exemplar uppnås med 1 000 friexemplar. För att garantera även mindre, likvärdiga tidskrifter utgivning anser vi att här bör ett undantag från denna regel kunna tänkas. För att på ett bättre sätt stödja de mindre organisationstidskrifternas utgivning, vilka har en högre produktionskostnad än de större, skulle även en ytterligare uppdelning kunna ske för dem som har mindre än 300 000 exemplar . För dessa skulle stödet per exemplar kunna ökas i förhållande till den 300 000-exemplarsgräns som regeringen föreslår. Att de mindre organisationstidskrifterna har en högre utgivningskostnad än de större har påtalats av regeringen, som därför föreslår en höjning av grundbidraget i förhållande till vad utredningen föreslog. I avvaktan på att de mindre organisationstidskrifternas situation ytterligare utreds, anser emellertid vpk att grundbidraget bör ökas till . Med hänvisning till det anförda och med godkännande av propositionen 1976/77:99 i övrigt föreslås 1. att uttalar och ger regeringen till känna att invandrartidningar och -tidskrifter bör ges stöd enligt samma kriterier som gäller för svenska publikationer, 2. att hos regeringen hemställer om en utredning av invandrartidningarnas och -tidskrifternas speciella situation, 3. att uttalar att grundavgiften inom samdistributionssystemet bör avskaffas och anhåller hos regeringen om förslag därom, 4. att uttalar att en uppräkning av produktionsbidragen till dagstidningar bör ske med hänsyn till kostnadsutvecklingen och anhåller hos regeringen om förslag därom, 5. att med ändring i propositionen 1976/77:99 beslutar fastställa grundbidraget till organisationstidskrifter till , 6. att hos regeringen anhåller om en utredning med syfte att trygga utgivningen av tidskrifter med liten upplaga, med lokal utgivning eller med speciella distributionsproblem under beaktande av vad som i övrigt i motionen sägs om de politiska partiernas tidskriftsutgivning. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) i