mot · G002764 · 1977-01-24 00:00:00 — Motion 1976/77: 764 av m. fl. om avskaffände av vissa graderade betyg Kritiken mot graderad betygssättning har varit omfattande inom vissa utbildningar som är högskoleutbildning eller som efter kommer att bli högskoleutbildning. Kritiken har framför allt gått ut på att den graderade betygsättningen snedvrider utbildningen så att den blir alltför betygsinriktad och att de studerande tvingas konkurrera med varandra trots att utbildningens uppläggning ofta går ut på samarbete eller i varje fall skulle ge ett bättre resultat om samverkan mellan de studerande främjades. Riksdagsbeslutet om högskolans reformering (prop. UbU 1975:17, rskr 1975:179) innebar att en tregradig betygsskala skulle utgöra riktpunkt för betygssättningen inom högskolan. Möjlighet lill variationer borde emellertid finnas. Betygssystemet borde dessutom i sin helhet genomgå en samlad prövning. För att få underlag för denna samlade prövning lät den socialdemokratiska regeringen kartlägga betygssystemen i högskolan (Ds U 1976:4). Vi menar att det är naturligt att man i samband med starten av den nya högskolan gör de förändringar av betygssystemen som behövs och som är möjliga att genomföra utan alltför omfattande konsekvenser på andra områden. I första hand bör förändringar göras inom de utbildningar där betygshetsen och konkurrensen upplevs som hindrande för att uppfylla utbildningarnas mål. Detta kan vara fallet då utbildningen bl. a. syftar till att skapa allmänmänsklig medvetenhet samt den typ av insikt och beredskap inför kommande yrkesverksamhet, som är svår att bedöma i form av graderade betyg. Det gäller särskilt då utbildningen läggs upp i samverkansprojekt eller då det i yrkesförberedelsen just ligger behov av att träna lagarbete. bör därför uttala sig för att slopa den graderade betygssättningen i förskollärar-fritidspedagogutbildningarna, fritidsledarutbildningen, vissa vårdyrkesutbildningar, bibliotekarieutbildningen samt journalistutbildningen. Vissa utbildningar inom kulturområdet saknar betygssättning, och i utbildningen till syo-konsulent ges genom ett regeringsbeslut enbart betyget Godkänd. Dessa förhållanden bör även fortsättningsvis bestå. För andra utbildningar har betygssättningspraxis ändrats så att den graderade betygsskalan inte används trots att det är föreskrivet. Kartläggningen visade att detta gällde bibliotekarie- och journalistutbildningarna. Enligt vår uppfattning stämmer inte utbildningens innehåll och uppläggning med det föreskrivna betygssystemet, varför bör uttala att de gällande betygsföreskrifterna slopas till förmån för den praxis som redan är gällande. 1976/77: 764 Bland dc vårdyrkessluderande har betygsdebatten varit särskilt intensiv. Den graderade betygssättningen har upplevts mycket hindrande i studierna genom de omfattande inslagen av praktik och med utbildningens stora behov av samarbete mellan de studerande. För att i någon mån förbättra situationen skars antalet steg i betygsskalan ner från sju till tre fr. o. m. . Den viktigaste - och ofta den enda - funktionen för betygen inom vårdyrkesutbildningarna är att vara urvalsinstrument vid antagning lill vidareutbildning för sjuksköterskor och annan högre utbildning för hela vårdyrkesgruppen. Enligt vår mening kan det inte vara acceptabelt att behålla de graderade betygen, främst av skälet att det saknas andra urvalsintrument lill vidareutbildningen. De studerandes möjlighet att lägga upp utbildningen i samverkan och lära sig att arbeta i lag för att nå största möjliga beredskap inför sin framtida yrkesverksamhet måste vara av överordnat intresse. Vi föreslår därför att betyget Väl godkänd slopas inom vårdyrkesutbildningarna. Regeringen bör ge universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) och () i uppdrag att tinna andra urvalsinstrument för antagning till vidareutbildning och till annan högskoleutbildning. Avskaffandet av de graderade betygen på vårdområdet bör omfatta sjuksköterske!injen och vidareutbildningen för sjuksköterskor samt övriga vårdyrkesutbildningar sorn har betygsskalan Väl godkänd,Godkänd och Icke godkänd. Gränsen mot Icke godkänd måste naturligtvis alltjämt vara mycket betydelsefull. För förskollärar- och fritidspedagogutbildningarna gäller att barnstugeutredningen i betänkandet Utbildning i samspel (SOU 1975:67) har föreslagit att den graderade betygssättningen ersätts med ett kompetensbevis. Vi instämmer i detta förslag. Fritidsledarutbildningen utgör ett särskilt problem, då den finns i tre olika former och då betygssättningen också varierar med resp. utbildningsform. 1 den fritidsledarulbildning som bedrivs inom folkhögskolan ges inte några betyg. Enligt vår mening är det lämpligast att delta gäller även annan fri tidsledarutbildning. De skäl som varit vägledande för vår bedömning att de graderade betygen bör avskaffas i de utbildningar som berörts kan med stort fog också sägas gälla andra högskoleutbildningar. Dessa ställningstaganden bör därför uppfattas som ett första steg i reformeringen av betygen på högskolenivå. Särskilt stora likheter med de utbildningar som berörts har lärarutbildningarna. Dessa utbildningar utreds nu av lärarutbildningsutrcdningen. som tillkallades av den tidigare socialdemokratiska regeringen. Angående betygen anförs följande i direktiven: De negativa drag sorn finns i nuvarande betygssystem vid lärarutbildningsanstalterna kommer att förstärkas då utbildningen i högre grad inriktas mot samverkan och de sociala funktionerna i lärararbetet. Man kan dock inte bortse från att betygen utgör en av grunderna för meritvärderingen i samband med tjänstetillsättningar i skolväsendet. ningens utformning i lärarutbildningen har därför ett nära samband med arbetet inom utredningen om skolan, staten och kommunerna." Vi delar den uppfattning som framförts i direktiven. Frågan om graderade betyg i lärarutbildning är således föremål för utredningen, varför inget särskilt uttalande krävs av i denna fråga. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar att de graderade betygen avskaffas i lorskol lärar- och fritidspedagogutbildningarna, fritidsledaruibildningarna, de vårdyrkesutbildningar som har en tregradig betygsskala, bibliolckarieutbildningen samt journalistutbildningen.