mot · G002148 · 1977-01-13 00:00:00 — Motion 1976/77: 148 av herrar i och i om anvisningar rörande investeringsramar för skolbyggnader I bilaga 12 (s. 345) till budgetpropositionen /77 (prop. 1976/77:100) säger föredragande statsrådet att det ankommer på att vid sin fördelning av investeringsramarna beakta vad föredragande statsrådet anförde i prop. 1975 bilaga 10 (s. 240-241) angående flexibelt utnyttjande av investeringsramen. Det av statsrådet åberopade uttalandet hade bl. a. följande bakgrund. Det fram enhetliga flyttningsmönstret, som utmärkts av inflyttning mot storstadsregionernas centrala delar, hade ändrat karaktär och en motsatt flyttningsriktning kunde nu iakttas. Statsrådet framhöll också att denna förändring tillsammans med förändringarna i familjernas bostadsönskemål kunde innebära snabba förskjutningar i vissa kommuners planerade investeringsramar för bl. a. skollokaler. Dessa förhållanden talade för att inte hela investeringsutrymmet borde bindas genom en detaljförteckning av aktuella skolbyggnadsföretag utan att en dei borde reserveras för att tillgodose sådana akuta behov som inte kunnat förutses därför att de uppstått som en följd av det ändrade flyttningsmönstret. Statsrådets synpunkter beaktades av och kom till konkret uttryck i regleringsbrevet avseende anslag till investeringsbidrag för skolbyggnader /76. Regeringen förbehöll sig nämligen där rätten att av den totala investeringsramen på . för sådana behov som aktualiserats genom det ändrade flyttningsmönstret. För innevarande budgetår är motsvarande belopp . De av statsrådet uppmärksammade ändringarna såväl i flyttningsmönstret som i familjernas bostadsönskemål är lätta att konstatera i . Ändringarna kan klart uttryckt sägas bestå i en utflyttning resp. omflyttning från de centrala delarna av i första hand , och till dessa kommuners randzoner och förortskommuner samt övergång från boende i flerfamiljshus till enfamiljsvillor. Förändringarna har skett mycket snabbt, och många människor berörs. Detta framgår bl. a. av följande tabell som avser att siffermässigt belysa omflyttningarna mellan kommunerna i . Omflyttningen har i inflyttningsområdena medfört en snabb och oförutsedd ökning av antalet klasser i . Eftersom de inflyttade familjerna så gott som regelmässigt är unga gör sig inflyttningsvågen först märkbar i de lägre årskurserna för att senare välla in även i de högre. Följande tabell visar förändringarna i klassantalet i i inflyttningsområdena i under läsåren 1972/73-1976/77. 1 Högstadieklasser måste mot föräldrarnas önskan hänvisas till . 2 Högstadieklasser hänvisas övergångsvis till . I Höganäsområdet har flyttningsnettot uppgått till 2 100 personer under Antalet klasser på mellanstadiet har ökat med 11 under läsåren 1972/73-1975/76, och kommunens enda högstadieskola, som är byggd för 7 paralleller (21 klasser), tvingas innevarande läsår ta hand om 31 klasser. Om inte högstadieskolor inom de två närmaste åren står färdigbyggda i nedan angivna inflyttningsområden uppstår en situation som inte kan bemästras utom möjligen genom transporter till tomma och i många fall föga ändamålsenliga lokaler i stadskärnorna i , och . En sådan lösning accepteras inte av de utflyttade föräldrarna. Skolan anses också, och det med all rätt, tillhöra den elementära servicen i utbyggnadsområdena. Denna åsikt befästs ytterligare som en följd av SIA-skolans krav på anslutning till närsamhället. En utökning av ett redan mycket omfattande transportsystem kan inte heller sägas stå i överensstämmelse med en allmän strävan att skapa ett energisnålare samhälle. Kommun Befintlig hög- Följande läsår behövs utrymme för minst an Kommundel stadieskola tal klasser tal klasser 77/78 78/79 79/80 När man studerar den tabellariska sammanställningen bör man särskilt beakta att det i de nya tätortsbildningarna saknas varje som helst möjlighet till provisoriska lösningar beroende på att man gått över från boende i flerfamiljs hyreshus till boende i egen villa. Kommunerna ställs inför en olöslig uppgift om inte nya lokaler kan byggas det närmaste budgetåret. och har under en följd av år i samband med den av begärda inventeringen av sådana skolbyggnadsföretag som skall utgöra underlag för överstyrelsens flerårsplan avseende investeringsramar för skolbyggnader särskilt framhållit att det var oundgängligen nödvändigt att vid ramarnas fördelning beaktade konsekvenserna av befolkningsomflyttningen inom länet. Som särskilt besvärande har länsskolnämnden och därvid funnit att länet under en följd av år inte fått en så stor procentuell andel av investeringsramarna som svarar mot länets andel av landets befolkning, dvs. Den oro som de båda planerande organen känner på skolbyggnadsfronten framgår med önskvärd tydlighet i yttrande till avseende inventeringen (angelägenhetsgraderingen) av skolbyggnadsföretag budgetåren 1977/78 och . vill särskilt framhålla vad länsskolnämnden anför, nämligen att en tilldelning på av ramarna endast kan anses svara mot det löpande behovet, dvs. byggnadskvot för tillkommande byggnadsföretag. Den möjliggör däremot inte att man kan ta igen något av den stora eftersläpning som uppstått som en följd av otillräckliga byggnadsramar under en lång rad av år. Det är oundgängligen nödvändigt att nu få kompensation för denna eftersläpning. Otakten blir i annat fall allt mer besvärande mellan det långsiktiga skolbyggnadsprogram som kommunerna och länsskolnämnden söker förverkliga inom ramen för kommunernas långtidsplanering och länsplaneringen över huvud taget. Under hänvisning till befolkningsomflyttningen i länet framhöll föregående år angelägenheten av att få skollokaler i tätortsbildningarna runt den tidigare stadsbebyggelsen genom tilldelning av extra skolbyggnadskvot. konstaterar att den i fjor beskrivna utvecklingen har fortsatt under innevarande år och att några för skolan märkbara tendenser till omsvängning inte kan konstateras. Utöver befolkningsomflyttningen mellan kommuner ställer omflyttningar från flerfamiljshusområden till nybyggda småhusområden ävensom permanenteringen av befintlig fritidsbebyggelse krav på nya skollokaler. vill med skärpa framhålla att dessa förhållanden måste beaktas vid kvottilldelningen för /78. Under hänvisning till ovanstående och med anslutning till den av länsskolnämnden gjorda prioriteringen samt nämndens hemställan finner det oundgängligen nödvändigt att länet tilldelas en skolbyggnadskvot, som dels motsvarar det löpande behovet och avväges med hänsynstagande till länets andel av skolväsendets omfattning i landet, dels innefattar kompensation för tidigare eftersläpning i kvottilldelningen, dels tillgodoser det skolbyggnadsbehov som utgör en följd av den ovanligt stora befolkningsomflyttningen i länet. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att vid behandlingen av investeringsramarna för skolbyggnader beslutar att ge regeringen till känna att sådana anvisningar bör meddelas att vid ramarnas fördelning förtursrätt skall ges till skollokaler i sådana regioner där det enligt motionens redovisning föreligger ett akut behov av lokaler. HANS () i AB 52815 Slockholm 1977