mot · G1021302 · 1977-01-01 00:00:00 — av och om sysselsättningsskapande åtgärder i Situationen i är ytterst alarmerande. En ekonomisk katastrof framstår som i nära perspektiv om inte långtgående åtgärder vidtas. Arbetslösheten växer nu snabbt, och en kombination av åtgärder för att klara situationen måste företas. Den förväntade expansionen i i samband med uppbyggnaden av 80 har förbytts i sin motsats. sviktar också de statliga basindustrierna. Det statliga järnverket sätts åter på sparlåga. ASSI:s industrier krymper produktion och sysselsättning. skär ner gruvbrytningen och gör sig av med arbetskraft. Hela vårt land präglas av en fördjupad sysselsättningskris, men värst är dock situationen i . Medan utbudet i av lediga platser per 100 arbetslösa är 113 är samma siffra i 14. Inget län kan visa en tillnärmelsevis så låg siffra som när det gäller antalet lediga arbetstillfällen i relation till antalet arbetslösa. Situationen i kan illustreras med följande cirkeldiagram: därav 1 500 i företagsutbildning Växande oro och kampanda Det räder en stor och befogad oro för morgondagen i . Det avspeglar sig i möten, demonstrationer, uppvaktningar, petitioner och på många andra sätt. Människorna sluter sig samman i kamp mot en destruktiv avfolkningspolitik, mot den kolonialistiska utsugningen och betonar länets rika möjligheter till utveckling. Den andan tränger t. o. m. igenom annars så knastertorra dokument. Rapport 1977, Översyn av länsplaneringen, inleds med följande dikt, författad av , : Vi vaknar upp och finnér att vi har en bakgrund att vi har en historia värd att berättas Vi vaknar upp och finnér att här har människan bekämpat naturens element och överlevt Vi vaknar upp och finnér byggts på våra rikedomar att kampen förts mot maktens herrar Vi vaknar upp och finnér vi har gemenskap med generationer människor som skapat det vi lever i Vi vaknar upp och finnér att vi för historien vidare De problem som befinner sig i har ytterst sin grund i den koloniala struktur som präglar länets näringsliv. Rollen som leverantör av råvaror, halvfabrikat och arbetskraft är den uppgift som tilldelats under alla år. Naturtillgångarna har utnyttjats maximalt, men inte för förädling i det egna länet, utan i andra delar av landet eller utomlands. Skogar har plundrats, gruvor rovbrutits och älvarna tappats på elektrisk energi, men framtidsinvesteringarna i har uteblivit. Näringslivets ensidiga struktur har konserverats och konsekvenserna därav ligger nu i öppen dag. folk har aldrig fått en rimlig återbäring för allt vad man har lämnat ifrån sig. Värdet av exporten per capita är större än riksgenomsnittet. Enbart från Lule älv säljs elkraft för . En bråkdel av detta har kommit länet till godo. Beslutet om 80 tände en av hopp hos många norrbottningar. Men det sveks skändligen. Det som skulle bli utgångspunkten för en bred industriell förnyelse lades i malpåse. Därmed försvann tiotusentals framtidsjobb. Löftena om 2 300 nya arbetstillfällen vid NJA förvandlades till en omfattande minskning av antalet anställda. I malmfälten har aviserat omfattande personalinskränkningar. Ett par tusen arbetstillfällen måste bort , anser LKAB-ledningen. Nedläggningshot svävar också över den statliga träindustrin i . hotaratt lägga ner boardtillverkningen vid Lövholmen i kommun, vilket skulle göra flera hundra utan arbete. När det gäller ASSI:s andra stora anläggning i länet. bruk, är situationen allvarlig och nedskärningar i driften har aviserats. Kommunisterna i har krävt utarbetandet och förverkligandet av en statlig utvecklingsplan. Den måste nu komma till stånd. Huvudlinjen i denna plan måste vara att skall förvandlas från ett i huvudsak råvaruproducerande län till ett högindustrialiserat. I utvecklingsplanen för måste ett återupptagande av projektet 80 inta en framträdande plats. Kommunisterna i har aldrig accepterat att byggplanerna lades undan. I det arbetslöshetsdrabbade är detta ett projekt som snabbt kan komma i gång. Planerna finns i detalj utarbetade, och med kort varsel kan många tusen människor beredas arbete med ett projekt som skulle kunna få en genomgripande betydelse för utvecklingen i hela . Järn och stål kommer alltid att behövas. Det är grundvalen för all industriell utveckling, och det globala behovet är stort och växande. Det finns också en inhemsk marknad som till stor del täcks genom import från andra länder. kom av allt handelsstål som förbrukades i från utlandet. hade importandelen vuxit till . Den utvecklingen måste självfallet vändas genom åtgärder från samhällets sida. kommunisterna föreslår att projektet 80 återupptas i full skala, kompletteras med valsverk och i övrigt inriktas på en långt driven förädling och industrispridning till övriga delar av . När det gäller sysselsättningen i malmfälten måste den tryggas genom att beviljas statsmedel i tillräcklig omfattning för reinvesteringar i gruvorna där det i många fall krävs en teknisk förnyelse. kravet på tillräckliga anslag för att öppna en ny huvudnivå i och för att bygga apatitverk samt att uppförandet av kulsinterverk i inleds. Vi anser också att man bör ta itu med att byta ut den omdiskuterade dieseldriften i gruvorna mot eldrift överallt där detta är möjligt. Också detta skapar sysselsättning, och det är vida bättre att arbetskraften används för sådana framtidssyftande projekt än att arbetare avskedas eller permitteras. I detta sammanhang vill vi betona vikten av att rustas upp, framför allt delen , och att ett rimligare malmfraktsavtal upprättas. Den nuvarande orättvisa konstruktionen har starkt bidragit till utsugningen av och förvärrar situationen för både och det statliga järnverket i . Vi har också länge kritiserat den ensidiga uppläggningen av gruvdriften till i huvudsak malmfälten. Det är för framtiden också viktigt att bredda gruvbrytningen. Därför föreslår vi att äntligen får sin gruva, dvs. att det länge diskuterade projektet i Kaunisvaara förbereds för exploatering. Det bör bl. a. ske genom att man redan nu sätter i gång med järnvägsbygget Övertorneå-Kaunisvaara. Det skulle snabbt kunna ge många arbetstillfällen. I finns som bekant mineralresurser av skilda slag. En ordentlig kartläggning och en plan för nya fyndigheters utnyttjande bör läggas fram. Ett av de aktuella projekt som varit föremål för omfattande prospekteringar är uranfyndigheterna i , Arjeplogsområdet. Intensifierade insatser för att inleda gruvbrytning bör ske av flera skäl. Dels behöver bygden sysselsättning, dels är uran en inhemsk energitillgång som i hela nationens intresse bör utnyttjas. 1 en annan del av inlandet, kommun, finner vi största kända marmorfyndighet, den i Norvijaur. Den kända volymen beräknas till . Marmor kan som bekant användas för byggnadsändamål men också malas till kalk föranvändning inom industrin och jordbruket och för reningsändamåi. Det förtjänar i sammanhanget att framhållas att enbart det statl iga järnverket i förbrukar över kalksten som hämtas från annat håll. Likaså har den norrländska cellulosaindustrin en betydande förbrukning. Fyndigheten i Norvijaur bör följaktligen exploateras. Det vore ett välkommet sysselsättningstillskott i en industrifattig kommun. Vi vill i detta sammanhang åter aktualisera frågan om byggandet av ett aluminiumsmältverk i , bl. a. därför att det i kommun finns fyndigheter av råvaran anortosit. Det harman bl. a. funnit i närheten av , enligt gjorda undersökningar lager som kan mätas i miljoner ton. Den statliga träindustrin befinner sig i ett bekymmersamt läge, framför allt beroende på att man icke i tillräcklig grad satsat på ökad förädling och en breddning av produktregistret. hotar att lägga ner boardtillverkningen i Lövholmen, , vilket skulle göra flera hundra man utan arbete. Vi vänder oss mot en planerad nedläggning. Förutsättningarna för en fortsatt lönsam boardtillverkning är goda, och går inte boardtillverkningen med förlust. vill lägga ner för att kunna öka tillverkningen vid den större och modernare fabriken i . Dessa planer bör avvisas. ASSLs anläggningar i bör byggas ut i stället för att avvecklas bitvis. Vi anser att tillverkningen av kraftliner bör följas upp genom uppförandet av en fabrik för wellpapp. Det kan ge 500 nya arbetstillfällen. Vidare bör boardtillverkningen samt produkterna på träsidan utvecklas. Produktion av inredningar, dörrar m. m. skulle kunna ge många nya jobb. Man bör också kunna göra något konstruktivt av talloljan, exempelvis hartslim, men även en rad andra produkter. ASSLs industrier i Pitebygden spelar en så avgörande roll för bygden att parollen måste bli utveckling framför allt på basen av ökad förädling över hela linjen. När det gäller ASSLs andra stora anläggning i , bruk, är situationen allvarlig, och nedskärningar i driften har aviserats. Där arbetar nu ca 1 000 personer. 250 arbetar vid sågverket och resten är sysselsatta med massa- och papperstillverkningen. För att klara nödvändiga reinvesteringar och nya miljökrav måste bruket få ett kapitaltillskott på 500 milj. kr. Men denna investering räcker endast för att hålla nuvarande produktionskapacitet. Målsättningen måste vara att produktionen ökas och breddas. Vidareförädling måste även här vara parollen. Vi anser att planerna på en kartongfabrik måste fullföljas. Förverkligas detta projekt ger det 250 nya jobb i industrin, och får flera hundra byggnadsarbetare sysselsättning. I dagens prekära situation är det nödvändigt att projektet snabbt påbörjas. Det är dessutom en utbyggnad som är av vitalt intresse för industrins möjligheter att hävda sig . kommunisterna vill också betona de betydande sysselsättningsmöjligheter som ligger i ett förnuftigt tillvaratagande av jordens och skogsbrukets resurser. I fanns åker . är siffran 48 000. beräknar man att arealen skall vara nere i . Men i länet skulle det behövas ytterligare 2 000 kor för att klara försörjningen av bl. a. mjölkprodukter. Ett riktigt utnyttjande av den norrbottniska jorden skulle kunna ge många fler arbetstillfällen. håller en stor del av den odlade jorden på att växa igen. Det är en oerhörd kapitalförstöring. Vi anser det angeläget att i stor skala gå in för att återuppodla den jord som håller på att förvandlas till djungel och snårskog och att utveckla befintliga jordbruk. Upprättandet av nya jordbruksenheter kräver stora kapitalinsatser. Vi anser därför att statsmedel bör satsas på att befrämja uppkomsten av statliga jordbruk eller jordbruk i kooperativ form. Detsamma kan ske på trädgårdsskötselns område. När det gäller skogen står det klart att skogstillväxten i skulle kunna öka mycket kraftigt genom ökade skogsvårdsinsatser. i utarbetade en skoglig länsplan som skulle kunna fördubbla tillväxten i . Man ville satsa på ökad skogsvård, vilket då skulle kosta 50 milj. kr. och ge 2 000 nya arbetstillfällen . har penningvärdet försämrats men behovet av sysselsättning ökat. Vi föreslår att man fr. o. m. nästa budgetår satsar 75 milj. kr. för skogsvårdande åtgärder i och att får huvudansvaret för att en sådan plan utarbetas. är ett län som just nu skakas av den svåraste arbetslöshetskrisen . Speciella åtgärder måste snabbt sättas in för att på basis av länets rika resurser skapa sysselsättning på både kort och lång sikt. Den koloniala strukturen måste brytas. Staten måste känna sitt ansvar för att trygga och öka sysselsättningen inom den statliga företagssektorn. De insatser som måste ske är av två slag. Dels måste de statliga basindustrierna garanteras de medel som krävs för att modernisera och förbättra redan befintliga anläggningar, dels måste resurser anslås för att förverkliga redan planerade utbyggnader. Inget län har varit föremål för så många utredningar som . Det finns en rad projekt som redan är färdigutredda och som snabbt skulle kunna sättas i gång och ge ett stort sysselsättningstillskott. Dit hör bl. 80, gruvprojekten i Kaunisvaara och Pleutajokk, utbyggnaderna vid ASSI:s industrier, investeringar i anslutning till gruvdriften m. fl. En totalplan för att utveckla det norrbottniska näringslivet är ett gammalt kommunistiskt krav som bör verkställas. Enbart de i motionen skisserade projekten kräver mångmiljardsatsningar, men de skulle kunna garantera sysselsättningen i och för framtiden. De resurser som krävs är ändock en ringa del av de rikedomar som hämtats från . Mot bakgrund av det ovan anförda föreslås att beslutar 1. att hos regeringen hemställa om utarbetandet av en statlig totalplan för full sysselsättning i , 2. att hos regeringen hemställa att den i första hand innehåller följande förslag: a. att projektet 80 återupptas i full skala och kompletteras med valsverksbygge och åtgärder för en långtgående förädling av stålprodukter, b. att en plan för industriell spridning utgående från 80-projektet utarbetas, c. att sysselsättningen i malmfälten tryggas genom att beviljas statsmedel för remvesteringar i gruvorna, att kulsinterverk uppförs i och apatitverk i , där också ny huvudnivå öppnas, samt att dieseldriften i största möjliga utsträckning avvecklas och ersätts med eldrift, d. att sysselsättningen i malmfälten breddas genom upprättande av statlig verkstadsindustri, e. att som förberedelse för gruvbrytning i Kaunisvaara igångsätts järnvägsbygge mellan och , f. att ASSLs industrier i får de medel som krävs för nödvändiga investeringar i bruks befintliga anläggningar och att tillstånd och medel ges för uppbyggnad av en kartongfabrik samt att vid ASSLs anläggningar i garanteras driften vid boardfabriken och inleds planering för byggandet av fabrik för tillverkning av wellpapp, g. att man påböljar brytning av uran i Pleutajokk och och exploaterar marmorfyndigheten i Norvijaur, kommun, h. att det påbörjas uppförande av aluminiumverk i , i. att det utarbetas program för kraftigt ökade skogsvårdsinsatser i enlighet med vad som anges i motionen, j. att det utarbetas en plan för att i upprätta statliga och kooperativa jordbruk och trädgårdsanläggningar.