mot · G0021675 · 1977-05-31 00:00:00 — Arbetarskyddslagen 3 kap. 3 $ bör äga tillämpning även vid tillfälliga förändringar av den enskilda människans förutsättningar och således även för anpassning till den gravida arbetstagarens arbetsförutsättningar. Vi hemställer att i anslutning till 3 kap. 3 ii arbetarskyddslagen uttalar att gravida arbetstagare skall ha rätt till sådana förändringar av sina arbetsförhållanden och arbetsuppgifter att de ej på grund av arbetets art behöver tidigarelägga sin graviditetsledighet. 5 RESURSER FÖR MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER Den nya lagstiftningen har i stor utsträckning karaktären av en ramlag. Resultatet i form av praktiska arbetsmiljöförbättringar är därför starkt beroende av de insatser som kommer att göras av ansvariga myndigheter och av arbetsmarknadens parter för att uppfylla lagens syfte. Av särskild betydelse är att arbetarskyddsstyrelsen får resurser att omsätta lagens krav i form av anvisningar och normer och att yrkesinspektionen får resurser till att ge råd och till att kontrollera att dessa krav efterlevs. En viktig roll spelar också produktkontrollnämnden, vars uppgift att kontrollera förekomsten av skadliga kemiska produkter i samhället måste få en allt större roll i den förebyggande verksamheten på arbetsmiljöns område. Genom tillkomsten av den nya arbetsmiljölagen kommer nya omfattande uppgifter att tillföras , och ökade krav kommer att ställas på många av de områden där dessa myndigheter redan är verksamma. a) Ensamföretagare, enskilda företagare inom jordbruket m. fl. kommer att omfattas av lagen. Detta innebär ökade arbetsuppgifter, särskilt för yrkesinspektionen, då antalet små arbetsplatser som måste besökas härigenom väsentligt ökar. b) Lagen skall också omfatta psykosociala arbetsmiljöfrågor. I lagtexten sägs bl. a. att "arbetsförhållandena skall anpassas till människans förutsätt ningar i fysiskt och psykiskt avseende. Härvid skall även eftersträvas att anordna arbetet så att arbetstagarna själva kan påverka sin arbetssituation." Detta kommer att ställa stora krav på myndighetens deltagande i de diskussioner som förs vid de enskilda företagen om utformningen av arbetsorganisation, arbetsmetoder, arbetsprocesser och planeringsmetoder. Frågor av detta slag är ofta mer tidsödande än spörsmål av mera traditionellt tekniskt slag. De kommer därför att innebära en ökad arbetsbelastning för yrkesinspektionen. c) Ökade ansträngningar måste göras för att anpassa arbetet tillden enskilda människans förutsättningar. Arbetsmiljöarbetet måste utgå ifrån att vi människor är olika och att arbetshandikapp är vanliga i vårt arbetsliv. måste ges resurser att medverka till att arbetsplatserna utformas på sätt som gagnar strävandena att bereda goda arbetstillfällen åt fysiskt och socialt handikappade. d) Lagens bestämmelser om att arbetarskyddsverket kan utfärda föreskrifter med kungörelses verkan får sin betydelse först när arbetarskyddsverket får tillräckliga resurser för att överföra tidigare utfärdade anvisningar och meddelanden till föreskriftsform samt att utfärda nya föreskrifter. Det är angeläget att detta arbete bedrivs utan onödig omgång, så att övergången till föreskriftsform inte medför att det tar att utfärda bestämmelser än i det tidigare systemet, då dessa hade karaktären av anvisningar och meddelanden. Fördetta krävs att arbetarskyddsstyrelsen tilldelas tillräckliga resurser. e) Väsentligt ökade krav kan med den nya lagens hjälp ställas ph förhandsgranskning av maskiner, ämnen och processer. Från arbetstagarhåll har uttryckts krav om att förhandsgranskningen bör utvidgas med sikte att omfatta bl. a. all maskinell utrustning. Strävanden i denna riktning kommer att kräva väsentligt ökade resurser. Erfarenheten visar också att yrkesinspektionens förhandsgranskning i samband med nybyggnader och produktionsutformning är mycket tidskrävande. Över huvud taget ökar kraven från företag och fackliga organisationer på kvalificerad rådgivning, utredning och medverkan i projekt. Det är synnerligen angeläget att yrkesinspektionen och arbetarskyddsstyrelsen får de resurser som krävs för att i dessa sammanhang kunna ge arbetsmarknadens parter tillgång till faktaunderlag och tidigare vunna erfarenheter. 0 Kravet på information har kraftigt ökat inom det arbetsmedicinska området. De tillgängliga resurserna motsvarar här inte dagens krav. Förutom den ökade satsningen på företagshälsovård och yrkesmedicin, till vilken vi återkommer nedan, krävs att arbetarskyddsstyrelsens arbetsmedicinska enhet får utökade resurser framförallt på det toxikologiska området. Behovet av utbildning föryrkesinspektörerna på detta område måste också tillgodoses. g) Systemet med gränsvärden för kemiska och fysikaliska faktorer i arbetsmiljön måste utsträckas så långt det är möjligt. Utredningens förslag innebär att gränsvärdena förankras i lagstiftningen genom föreskrifter som meddelas av arbetarskyddsstyrelsen. Gränsvärden saknas fortfarande för många kemiska och fysikaliska miljöfaktorer, för vilka gränsvärden kan vara av stor betydelse. Ett gränsvärde måste ligga på så säker nivå att några skador eller besvär ej uppträder under ett helt arbetsliv och så långt det är möjligt även skydda speciellt känsliga grupper. Detta skall även gälla vid samtidig förekomst av flera miljöfaktorer på arbetsplatsen. För att fastställa gränsvärdesnivåerna krävs ett omfattande arbete med bl. a. vetenskaplig dokumentation, granskning av forskningsrapporter och i en del fall även initierande av nya forskningsprojekt. I samråd med de fackliga organisationerna planerar arbetarskyddsstyrelsen redan hur gränsvärdesarbetet skall kunna utföras mera grundligt. Detta kommer att ställa ökade krav på bl. a. den arbetsmedicinska avdelningen. h) Genom att gränsvärdena får ökad genomslagskraft som underlag för miljöförbättrande åtgärder blir behovet av mättekniska resurser allt större. Som en följd av detta och av myndigheternas otillräckliga möjligheter till servicefunktioner på detta område har ett betydande antal kommersiella mätföretag etablerats. Denna okontrollerade uppbyggnad av mätföretag med mycket skiftande kvalitet är oroande. Arbetarskyddsstyrelsen måste få resurser att kontrollera kvaliteten hos dessa konsultföretag, både med avseende på laboratorieanalysernas tillförlitlighet och på sättet att utföra mätningarna i arbetsmiljön. i) På produktkontrollens område krävs att arbetarskyddsstyrelsen i samverkan med produktkontrollnämnden tar initiativ till insatser av mera övergripande karaktär såsom förbud, registrering, märkning, skyddsföreskrifter m. m. Arbetarskyddsstyrelsen skall också ha möjlighet att själv utföra produktkartläggningar och att mot tillverkare, importörer och leverantörer rikta förelägganden som avser generella åtgärder av betydelse för arbetsmiljön, t. ex. i vad gäller produktinformation och regler om produkters innehåll. Förbud mot försäljning för yrkesmässigt bruk skall kunna utfärdas av arbetarskyddsstyrelsen. måste ges tillräckliga resurser för att utöva sin tillsyn av arbetsmiljöns produktkontrollfrågor, vilket ej fungerat tillfredsställande. j) Ökade insatser behövs också för information och utbildning om arbetsmiljön. Av särskild vikt är här att de författningar, föreskrifter och anvisningar som behövs i skyddsarbetet skall vara lätt tillgängliga och tillhandahållas utan kostnad. k) Det krävs också en avsevärd ökning av inspektionsverksamheten på arbetsställena. besöksfrekvens på företagen är f. n. otillräcklig. Av arbetarskyddsstyrelsens och yrkesinspektionens verksamhetsberättelse framgår att man detta år endast besökte av de vid inspektionen registrerade arbetsställena. Besöksfrekvensen varierade avsevärt mellan olika branscher, som framgår av följande exempel: Tillverkning av kemiska produkter, petroleumprodukter, gummi- och plast Textil-, beklädnads-, läder- och lädervarutillverkning Livsmedels-, dryckesvaru- och tobaksvarutillverkning Varuhandel, restaurang- och hotellverksamhet besöksfrekvens på företagen måste öka särskilt på de mindre arbetsplatserna, där den f. n. är särskilt otillräcklig. Målet bör vara att varje arbetsställe skall ha ett besök , varutöver arbetställen med särskilda behov får fler besök. Vid planeringen av resurserna bör man också ta hänsyn till att varje besök kommer att ta med tanke på de ökade krav som kommer att ställas på inspektionen. är verksamt inom ett område där kraven på samhällets medverkan ständigt ökar, framför allt genom den ökade fackliga medvetenheten i arbetsmiljöfrågorna. har fått kraftigt ökade resurser och kunnat expandera i den takt som bedömts praktiskt möjlig. Genom att verkets omorganisation nu i huvudsak är genomförd, bör utbyggnadstakten kunna fastställas i ett längre perspektiv. En flerårsplan bör utarbetas för verkets personella utbyggnad liksom för resursutbyggnaden i övrigt. Detta kan lämpligen ske genom att regeringen i särskilda direktiv till arbetarskyddsstyrelsen för verkets anslagsframställan för /79 begär förslag till en treårig eller femårig plan för verkets utbyggnad. Denna plan skall förutsätta en väsentlig utvidgning av verkets verksamhet, enligt vad som framförts i de elva punkterna ovan. Planen bör inbegripa förslag om utdelning av föreskrifter och anvisningar utan kostnader för mottagarna. Ett sådant förfarande skulle skapa en ökad stabilitet under den viktiga fas då arbetsmiljölagstiftningen skall föras över till praktisk verklighet. bör därför ge till känna att en sådan långtidsplan bör upprättas. Samhällets kontroll över miljön försvåras genom att de Övervakande myndigheterna inte har tillfredsställande överblick och kontroll över vilka kemiska produkter som förekommer på marknaden. , som tillkom genom beslut av 1973, har till uppgift att pröva frågor som avses i lagen om hälso- och miljöfarliga varor. Under uppbyggnadsfasen har produktkontrollnämnden fått expandera i en takt som avgjorts av vad som bedömts praktiskt möjligt. De vittomfattande arbetsuppgifterna har emellertid i kombination med svårigheter att rekrytera kvalificerad personal medfört att nämnden haft svårigheter att hinna med sin omfattande arbetsbörda. I rapporten till Lokongressen 1976 betonas att produktkontrollnämndens resurser ej visat sig tillräckliga för de snabbt växande arbetsuppgifter som rör produktkontroll av kemiska hälsorisker i arbetslivet: Det har visat sig att produktkontrollnämnden inte har kunnat fungera som en kraftfull och initiativtagande myndighet. a. på grund av dess brist på resurser och alltför starka administrativa och resursmässiga knytning till Fackföreningsrörelsen kräver mot bakgrund av detta att produktkontrollnämndens fristående ställning ytterligare befästs. Fackföreningsrörelsen anser att det måste vara i hög grad angeläget att produktkontrollmyndigheten får resurser att göra mer övergripande produktutredningar. inrättades var det naturligt att den administrativt anknöts till en redan etablerad myndighet, detta för att ge stadga åt den nyinrättade myndighetens verksamhet. Eftersom dess arbetsuppgifter i detta skede närmast anknöt till , var det lämpligast att produktkontrollnämnden administrativt anknöts till denna myndighet. Produktkontrollnämndens kansliresurser skapades genom en utbyggnad av produktkontrollbyrå, som fungerar som produktkontrollnämndens kansli. Genom de senaste årens snabba utveckling på arbetsmiljöområdet har produktkontrollbyråns arbete i större utsträckning än tidigare rört arbetsmiljöfrågor, varför knytningen till är lika självklar som då produktkontrollnämnden inrättades. De stora arbetsuppgifterna inom den framtida produktkontrollen kommer också att kräva att nämnden får helt egna kansliresurser. Det är härvid viktigt att produktkontrollnämnden utvidgar sitt samarbete med arbetarskyddsstyrelsen och med yrkesinspektionen. De myndigheter som har att kontrollera kemiska miljöfaktorer, t. ex. arbetarskyddsverket, och produktkontrollnämnden, har ofta varit hänvisade till att från leverantörerna begära in uppgifter om varje enskild produkt, för vilken misstanke om skadeverkningar framkommit. När man fått tillgång till nya forskningsresultat om t. ex. ett ämnes giftighet, har man saknat möjlighet att på ett enkelt sätt skaffa fram uppgifter om i vilka produkter detta ämne ingår. Detta medför att myndigheternas möjligheter till en mera offensiv verksamhet på detta område är allvarligt beskurna. Dessa kommer dock att förbättras genom det planerade centrala produktregister som avses innehålla uppgifter om innehållet i de kemisktekniska produkter som förekommer på marknaden. Det är ytterligt angeläget att registret kommer till stånd utan dröjsmål. långsiktiga resursuppbyggnad bör prövas med de ovan angivna målsättningarna och i samma ordning som vi föreslagit för arbetarskyddsverket, dvs. genom att en 3- eller 5-årspIan upprättas med utgångspunkt i de väsentliga utvidgningar av verksamheten som krävs för att myndigheten skall kunna uppfylla de krav som arbetstagarna har rätt att ställa på kontroll av sin arbetsmiljö. bör därför ge till känna att en sådan långtidsplan bör upprättas, innefattande bl. a. förslag till parlamentarisk medverkan i nämnden. I propositionen behandlas ej närmare frågor som rör företagshälsovården, utan det hänvisas till den pågående utredningen om företagshälsovården. Vi vill i detta sammanhang betona att arbetsmiljölagens målsättningar för sitt praktiska genomförande kommer att kräva en avsevärd utbyggnad och upprustning av företagshälsovården. Det främsta hindret mot en sådan utbyggnad är f. n. bristande tillgång till personal. Kraftfulla insatser måste göras för att få till stånd en tillräcklig rekrytering och utbildning av de olika personalkategorier som behövs inom företagshälsovården. Detta gäller företagsläkarna, för vilka bristen är väl känd och allvarlig. Det gäller också andra personalkategorier, t. ex. sjukgymnaster och sköterskor. Det förhållandet kan inte accepteras att företagshälsovården på många håll inte innehåller någon teknisk del eller att sysslan som skyddsingenjör sköts som bisyssla av en person, vars huvudsakliga uppgifter är produktionstekniska. Kvalificerad teknisk personal behövs för att medverka i företagens miljöplanering och miljökontroll. Därför måste utbildningen av skyddsingenjörer utökas. Behovet av tekniker för olika specialuppgifter, t. ex. mättekniker, kan täckas genom vidareutbildning av personer som genomgått gymnasieskolans tekniska linjer. De psykiska och sociala frågornas ökande betydelse i arbetsmiljöarbetet har medfört att man redan på många företag börjat känna behov av att inom företagshälsovården ha tillgång till kvalificerade kunskaper på detta område. Samhället måste möta detta utbildningsbehov. Liksom annan utbildning av företagshälsovårdens personal skall utbildningen på detta område vara inriktad på det förebyggande arbetet och på frågan om arbetsplatsens utformning, således ej i första hand på individualterapeutiska uppgifter. Mot bakgrund av företagshälsovårdens betydelse för att förverkliga en ny lagstiftnings intentioner och den otillräckliga utbyggnadstakten tillsatte den socialdemokratiska regeringen en utredning om företagshälsovården och den yrkesmedicinska verksamheten. I direktiven till denna sägs bl. a. att målet för utbyggnaden av företagshälsovården bör vara att alla löntagare skall ha tillgång till företagshälsovård. Det är angeläget att detta långsiktiga mål inte sätts i fråga. Om tillräckliga resurser inom överskådlig tid skall kunna avdelas för företagshälsovården, måste det långsiktiga målet vara oomtvistat. Utbildningsbehovet av personal för företagshälsovården måste vidare planeras efter det mål som ställts upp. Vi hemställer därför att uttalar sig för en snabb utbyggnad av företagshälsovården med målet företagshälsovård åt alla anställda. Systemet med gränsvärden som medel att specificera minimikraven på arbetsmiljön är verksamt endast om tillräckliga mättekniska resurser för kontroll av miljön finns tillgängliga. I den undersökning - Kemiska hälsorisker i arbetsmiljön - som presenterades vid framgick att resurserna på detta område är starkt otillräckliga. Den målsättning som anges i lagförslaget om en utveckling av systemet med gränsvärden kommer att ställa ytterligare krav på mätresurser, något som starkt understryker det allvarliga i de brister uppdagat. Det ingår i företagshälsovårdsutredningens arbetsområde att utreda hur tillgång till mätresurser för arbetsmiljön skall säkras för framtiden. I första hand behövs en upprustning av den mättekniska verksamhet som bedrivs inom ramen för den tekniska företagshälsovården. Därvid måste möjligheter skapas till regelbunden kontroll av mät- och analysinstrument. De nuvarande bristerna på mättekniska resurser har fått till följd att ett betydande antal företag etablerats, som på kommersiell grund erbjuder mättjänster. Kvalitén hos de tjänster som erbjuds är mycket skiftande, och det är därför angeläget att denna verksamhet bringas under kontroll. Ett tillståndsförfarande för mätteknisk konsultverksamhet bör utredas med förtur av företagshälsovårdsutredningen. På bör alla företag genom företagshälsovården ha egen tillgång till de mätresurser som behövs för rutinmässig miljökontroll. De resurser som hämtas utifrån kommer då att gälla mera specialiserade eller komplicerade mätningar och finnas i samhällelig regi. Beträffande det angelägna behovet av yrkesmedicinsk verksamhet hänvisar vi till ställningstagandena i vår motion 1976/77:475. 5.6 Införamation om yrkesskador har framlagt ett förslag, enligt vilket informationen om yrkesskador väsentligen kan förbättras. Arbetarskyddsstyrelsen behöver denna förbättrade statistik för att kunna avväga sina resurser för att utarbeta föreskrifter för olika slag av miljöproblem. behöver den förbättrade statistiken för att kunna prioritera sin tillsynsverksamhet. Även de fackliga organisationerna har behov av aktuellare och tillförlitligare statistik för sin bevakning av arbetsmiljöfrågorna, liksom den lokala skyddsorganisationen. Det är därför mycket angeläget att den förbättring av yrkesskadestatistiken som utredningen föreslagit förverkligas. Vi hemställer att hos regeringen hemställer att en proposition om förbättrad information om yrkesskador föreläggs . 5.7 Information om den nya lagstiftningen 1 huvudsak bör informationen och utbildningen om den nya lagstiftningen och dess praktiska tillämpning bedrivas i arbetsmarknadsparternas egen regi. Anslag till denna verksamhet är en fråga för arbetarskyddsfonden. Det finns dock anledning för arbetarskyddsstyrelsen att genom en brett upplagd informationskampanj förmedla grundläggande kunskaper om lagstiftningens innehåll till alla som berörs. Förutom den som på arbetsplatserna skall förverkliga lagens målsättning, är det viktigt att nå dem som inom myndighets rättsväsende och liknande organ har att tillse att lagen efterföljs. föreslog att 6 milj. kr. skall ställas till arbetarskyddsstyrelsens förfogande för detta ändamål. Förslaget motiverades med att stora målgrupper skall nås av en omfattande information och ställdes mot bakgrund av de erfarenheter som vunnits vid tidigare informationskampanjer på arbetsmarknaden. I propositionen aviseras ett anslag om 4 milj. kr. till arbetarskyddsstyrelsen för informationskampanjen inför den nya lagstiftningen, vilket är en avsevärd sänkning i jämförelse med utredningens förslag. I propositionen anges också att avser att använda . för att utge en särskild informationsskrift om den nya lagstiftningen. Vi vill inte motsätta oss att ett departement på detta sätt bidrar till informationen om ny lagstiftning, men den ansvariga myndighetens anslag för information bör inte belastas av detta. I propositionen läggs emellertid dessa båda belopp samman, och därtill adderas det anslag om 2,8 milj. kr. som arbetarskyddsstyrelsen under /78 kommer att förfoga över för sin normala informationsverksamhet. Departementschefen konstaterar att sammanlagt 7,4 milj. kr. kommer att "ställas till förfogande under /78 för information om arbetsmiljölagen". Det finns emellertid ingen anledning att i detta sammanhang räkna samman beloppen på detta sätt, eftersom arbetarskyddsstyrelsens normala informationsanslag kommer att behövas för andra uppgifter. Någon minskning av arbetarskyddsstyrelsens allmänna informationsverksamhet i samband med att den nya lagstiftningen införs kan inte komma i fråga. Regeringen har ej redovisat några motiv för det lägre belopp för informationsverksamheten som den i jämförelse med arbetsmiljöutredningen har föreslagit. Däremot har arbetsmiljöutredningen presenterat en god motivering för sitt förslag. Vi anser att arbetarskyddsstyrelsen i enlighet med detta bör beviljas 6 milj. kr. för en informationskampanj inför den nya lagstiftningens införande. I vår motion 1976/77:475 om arbetsmiljön redovisade vi vår allmänna uppfattning om inriktningen av den nya arbetsmiljölagen, behovet av re surser för arbetarskyddsverket, frågan om företagshälsovården m. m. I den motion som framläggs har vi lämnat en samlad redovisning av de krav som då framfördes och de nya frågor som aktualiserats, bl. a. genom propositionen om arbetsmiljölagen. Behandlingen kan därigenom ske med utgångspunkt i hemställan i denna motion som läggs fram med anledning av proposition 1976/77:149, varför vi kommer att återkalla motionen 1976/77:475, yrkandena 1-3. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. antar det i propositionen framlagda förslaget till arbetsmiljölag med den som motionärernas förslag betecknade lydelsen i bilaga till denna motion, 2. uttalar att såväl farliga ämnen som finns på arbetsplatsen som alla ämnen som i den yrkesmässiga hanteringen kan medföra hälsorisker bör förtecknas på arbetsstället, 3. som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om en plan för utarbetande av föreskrifter inom arbetarskyddsverket, 4. som sin mening ger regeringen till känna att arbetsmarknadens parter bör beredas tillfälle att i enlighet med vad som i motionen anförts medverka i arbetarskyddsstyrelsens arbete på att utarbeta föreskrifter, 5. hos regeringen begär att permanenta organ med partsrepresentation inrättas för olika verksamhetsområden inom arbetarskyddsstyrelsens tillsynsverksamhet, 6. hos regeringen begär en utredning som syftar till att bestämmelserna i arbetstidslagen och i arbetsmiljölagen skall sammanföras i en lag, 7. som sin mening ger regeringen till känna att de fackliga organisationerna bör erhålla full ersättning för kostnader som är förenade med den regionala skyddsverksamheten, 8. som sin mening ger regeringen till känna att suppleanter i yrkesinspektionsnämnderna bör jämställas med ordinarie ledamöter när det gäller kallelse till nämndernas sammanträden och ekonomisk ersättning för uppdraget, 9. som sin mening ger regeringen till känna att yrkesinspektionsnämndernas behörighet bör vidgas till att omfatta även tjänstetillsättningar, 10. hos regeringen begär förslag om formerna för överförandet av den kommunala tillsynen till yrkesinspektionen. 11. som sin mening ger regeringen till känna att skyddsombud eller lokal facklig organisation bör underrättas om ansökningar eller anvisningar enligt miljöskyddskungörelsen, 12. som sin mening uttalar att regler om gränsvärden och andra föreskrifter om arbetsmiljöns utformning bör utformas med utgångspunkt i principen att arbetstagare oavsett kön skall ha tillgång till alla arbeten i arbetslivet, 13. som sin mening uttalar att gravida kvinnor bör ha rätt till sådan tillfällig förändring av sina arbetsförhållanden och arbetsuppgifter att de inte på grund av arbetets art behöver tidigarelägga sin graviditetsledighet, 14. begär att regeringen lägger fram förslag till en flerårsplan för utbyggnad av arbetarskyddsverket, 15. begär att regeringen lägger fram förslag till en flerårsplan för utbyggnad av produktkontrollnämnden med eget kansli, 16. som sin mening uttalar att målet för företagshälsovårdens utbyggnad skall vara företagshälsovård åt alla anställda,