mot · G0021232 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 1232 av i m. fl. om en ökad inplantering i av lax och öring, m. m. Sjön är inte bara en unik naturföreteelse utan utgör också ett enastående produktionssystem. Detta naturens eget perpetuum mobile har utgjort en betydelsefull faktor för välståndsutveckling i landet. Man kan bara peka på den betydelse som älv haft för samhällsbyggandet såväl inom som för vissa delar av . En stor befolkning är direkt beroende av sjön som vattentäkt, och den utnyttjas i betydande omfattning som recipient för avloppsvatten från både samhällen och industrier. Liksom andra stora vattensystem används den också för fiske, sjöfart, rekreation och för en mängd andra ändamål. Konkurrensen om denna naturtillgång har skärpts , men på grund av sjöns storlek har direkta intressekonflikter i huvudsak kunnat undvikas. En ökad välfärd medför allt starkare krav på en god miljö, och rent vatten kommer sannolikt att bli en allt viktigare del av vår levnadsstandard. kan man vänta sig en snabb ökning av önskemålen att få nyttja Vänervattnet för olika ändamål. Bland aktuella projekt som direkt berör sjön kan nämnas planerad utbyggnad av skogsindustrier och överföring av vatten till kustregionen norr om . Sjön är med sitt läge nära stora befolkningsscentra i även intressant från internationell synpunkt. Export av vatten till andra länder, främst till och till de norra delarna av har diskuterats. Ett sådant projekt skulle visserligen innebära transport av vatten , men beräkningar har visat att det trots detta skulle vara en från ekonomisk synpunkt realistisk lösning av vattenförsörjningsproblemen för norra . Fjärrvattenanläggningar av denna storleksordning utgör också konkurrenskraftiga alternativ till anläggningar för avsaltning av havsvatten. Frågan om export av vatten från torde därför mer vara en fråga om internationellt samarbete än om teknik och ekonomi. Redan dessa allmänna synpunkter på sjön och dess betydelse för samhällsutvecklingen utgör motiv för att bygga upp en omfattande forskningsoch undersökningsverksamhet för . I regel anses ju f. ö. naturtillgångarnas oersättlighet vara tillräckligt som motiv för insatser på miljövårdsområdet. Men samhällets begränsade resurser tvingar fram en prioritering och en avvägning mellan olika intressen och önskemål. Värderingarna av olika naturtillgångar och andra nyttigheter blir därvid avgörande för de beslut av politisk, ekonomisk och administrativ art som styr inriktningen av de samlade resurserna och fördelningen på olika verksam För att underlätta att sådana värderingar sker på ett likartat sätt har försök gjorts att uppskatta värdet av naturtillgångar av den typ som vattensystemen representerar i ekonomiska termer. Metodens användbarhet när det gäller den omgivande miljön och naturen kan diskuteras med hänvisning bl. a. till oklara värderingsnormer och till bristen på adekvata fakta. Det har emellertid med hänsyn till avvägningen av de framtida insatserna när det gäller kontroll, tillsyn, forskning och undersökningar ansetts angeläget att inom ramen för detta programarbete även söka belysa direkta ekonomiska värde. De siffermässiga kalkyler som redovisas bör dock endast betraktas som räkneexempel. Vattensystem kan samhällsekonomiskt sett betraktas som produktionssystem som tillförs energi och råvaror och som producerar färdigvaror i form av vatten av viss kvalitet och biologiska produkter. Människan har alltid utnyttjat dessa produktionssystem för transporter, vattenförsörjning, elproduktion, fiske, bad, rekreation m. m. har särskilt de stora vattentillgångarna fått en alltmer mångsidig användning. Det är dock troligt att det nuvarande utnyttjandet sett i ett längre tidsperspektiv kommer att visa sig vara orationellt. En värdering av en sjö med utgångspunkt i dagens användning innebär därför sannolikt en underskattning av det långsiktiga värdet. är med en yta av och ett innehåll av vatten största sjö. Medelvattenföringen vid utloppet genom uppgår till /s. Fallhöjden mellan och havet som är 44 m utnyttjas i tre kraftverk med en sammanlagd årlig produktion av 1 300 GWh1. "Råvaruvärdet av detta energiinnehåll i vattnet kan uppskattas till 40-50 milj. kr. Sjöns kapitalvärde skulle således enbart från energisynpunkt motsvara ett belopp av storleksordningen . betyder dock utan tvivel mer för samhällsutvecklingen som producent av rent vatten än som energikälla. Rent vatten utgör en del av vår miljö som inte kan ersättas med andra produkter, medan däremot energibehovet åtminstone till viss del kan tillgodoses med andra tekniska metoder än genom utnyttjandet av vattenkraft. Tätorternas och industriernas uttag av vatten från kan f. n. uppskattas ha ett värde av 50-100 milj. kr. , motsvarande ett kapitalvärde av . Ett annat mått på sjöns potentiella värde kan beräknas med utgångspunkt i "produktionen av vatten, mätt som utflöde genom . Den tillgängliga vattenvolymen utgör i genomsnitt 17 000 milj. m3 . Även en så låg "prissättning på vattnet som per m3 skulle ge ett produktionsvärde av 170 milj. kr. Kapitaliserat efter 5 procents ränta motsvarar detta ett nuvärde av . Dessa räkneexempel ger i sin enkelhet en uppfattning om storleksordningen på de ekonomiska värden som en naturtillgång av storlek 1 1 GWh (gigawattimme) = 106 kWh Vid avvägning av forsknings- och undersökningsinsatserna i bör man kunna utgå från att sjön och dess produktionsförmåga med nuvarande värderingsnormer representerar ett värde av 5-10 milj. kr. Sjön utgör dessutom ett naturligt produktionssystem som med en rationell förvaltning ger god avkastning utan stora insatser av driftkapital. Värdet på rent vatten som en del av vår välfärd kommer sannolikt också i takt med en höjd levnadsstandard att stiga relativt med andra produkter. är en pärla och har av statsmakterna klassificerats som ett område med riksintresse för rekreation och fiske i samband med behandlingen av den fysiska riksplaneringen. fortsätter att minska om än i mycket långsam takt, eftersom landhöjningen fortfarande pågår. Men det är inte bara denna naturliga minskning som förekommer. Också människorna har under århundraden bidragit till att minska . Man har tidigare haft den föreställningen att sjön är bottenlös och att man därför kunnat vräka hur mycket skräp som helst i den. Att så inte är fallet är man dock fullt medveten om. Utsläppen från samhällen och industrier har på sina ställen resulterat i lager, s. k. sediment, på sjöns botten. Näringsämnen i utsläppen har dessutom ökat växtligheten i sjön, hela vikar har vuxit igen. som naturtillgång och resurskälla hotas alltjämt på många sätt genom mänsklig påverkan, men redan nu kan man skönja förbättringar och framsteg genom vidtagna åtgärder. har skogsindustrierna via sina utsläpp förorenat , och på grund av kvicksilverutsläpp har av sjöns yta svartlistats. Dagens situation är enligt de flesta bedömare, att sakta men säkert tillfrisknar och att en konsekvent utbyggnad av de kommunala reningsverken och en samtidig prövning av industriutbyggnader enligt miljöskyddslagen verkar positivt och främjar miljöintressena. Som exempel kan nämnas regeringsbeslutet som ålade Uddeholmsbolaget att vid dess kloralkalifabrik i helt övergå till kvicksilverfri metod . Därmed torde det största hotet mot som värdefullt fiskevatten och proteinresurs bringas ur världen. har därmed rönt framgång i sina strävanden, och regeringen har hörsammat deras vädjan om skydd för fiskerinäringen i . I bedrivs landets största insjöfiske och ett ytterst livligt fritidsfiske. Totalt fångas minst en miljon kg fisk. Fisken utgör också en mycket viktig proteinreserv. Lax och öring utgör en naturlig länk i ganska komplicerade näringskedja. Sötvattenlaboratoriet har gjort omfattande fiskeribiologiska undersökningar i , vilket medfört att man nu i princip känner till hur sjön fungerar. I åtgärdsprogrammet för har vattenlaboratoriet föreslagit en rad åtgärder, bl. a. att sjön tillförs så mycket smolt, attén årlig fångst av lax och öring uppnås- lika stor mängd som fångades . Resultatet från de pågående Vänerundersökningarna - ett samarbete mellan , och - kommer att presenteras i en bok , vilken skall tjäna som underlag för planerare. Viktiga åtgärder kommer då att föreslås för bl. a. skogsindustrin, där vattenreningen måste genomgå genomgripande förbättringar. Om något decennium måste fabrikerna bli täta. En från biologisk synpunkt mycket viktig åtgärd är också att restaurera de tidigare bestånden av lax och öring i . Laxen (bland svenska sjöar fanns den ursprungligen enbart i ) och öringen ingick tidigare som en naturlig och viktig länk i sjöns ganska komplicerade näringskedja. Genom utbyggnaden av vattenkraften har de flesta reproduktionsområdena i älvar och åar runt totalförstörts, vilket återspeglas i en kraftigt dalande fångstkurva. 1881 fångades exempelvis lax och öring i , och den absoluta bottennoteringen nåddes 1971, då det fångades endast . Genom åläggande skall Uddeholmsbolaget utsätta 60 000 odlade smolt (lax- och öringungar) som kompensation för den skada bolaget åsamkat laxfisket genom den stora Höljesdammen i . För alla andra kraftverk i älven och de mycket omfattande ingreppen i andra vattendrag finns inga ålägganden om smoltutsättningar. Före kraftverksepoken () fångades i omkring lax och öring. fångades laxen huvudsakligen i älvarna, och enbart i kunde fångsten uppgå till . En restaurering av laxbeståndet (de bästa återfångsterna fås med Gullspångslax som sätts ut i öppna sjön - dessa är lönsamma och ger en utdelning på minst två gånger de spenderade pengarna) är av stort allmänintresse, vilket gynnar ett stort antal fritidsfiskare, turismen och yrkesfisket. Sjön får ett betydligt ökat värde - en status som gör oss mer angelägna att skydda den mot negativa förändringar. Laxen kan då få samma betydelse för som rödingen har för . Människan har då återfört till dess ursprung som ett laxrikt innanhav. I avvaktan på domslut från koncessionsnämnden om medel till utsättningar av laxsmolt som kompensation för svartlistningar av fiskevatten och försämrad fiskförsäljning bör extra ordinära åtgärder snabbt sättas in för att restaurera laxbeståndet i . vatten är till största delen allmänt vatten", där staten är direkt ansvarig för vattnets skötsel och skydd. Enligt och samstämmig expertis skulle det vara av utomordentlig betydelse för att omfattande inplanteringar av lax och öring av den mycket värdefulla Gullspångsstammen kunde ske samt att återstående reproduktionsområden i förbättras och får ett lagstadgat skydd. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär 1. att betydligt ökade resurser skapas för att snabbt öka inplanteringen av laxsmolt och öring i , 2. att återstående reproduktionsområden i och dess biflöden, framför allt , ges ett ökat lagstadgat skydd.