ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G002720 · 1977-01-24 00:00:00 — Motion 1976/77: 720 av om allergiska besvär av nickel Svenska mynt innehåller nickel, som ger betydande besvär för människor med allergiska reaktioner mot denna metall. De får eksem och andra obehag vid kontakt med nickel. Mynt är en vanlig kontakt med nickel, likaså många dörrhandtag och verktyg. En utredning är tillsatt för att söka nå en billigare tillverkning av enkronor, som görs i olika skikt, varav det yttre innehåller koppar och nickel. De vita öresmynten innehåller en kopparnickellegering. Av omtanke om allergiker är det önskvärt att få bort nickel från sådana produkter och varor som människor har att direkt handskas med. Med hänvisning till ovanstående hemställs att begär att regeringen undersöker möjligheterna att minska förekomsten av nickel i produkter som människor har att direkt handskas med.
mot · G002723 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 723 av i Agnäs om en ny abortlagstiftning Den svenska abortlagen måste upphävas. Vårt ansvar för denna lagstiftning ter sig för allt tyngre. Det måste vara en samvetssak för de politiskt ansvariga att åstadkomma en ny lag. För de många kristna i vårt land är det avgörande argumentet i kravet om ny lagstiftning att abort strider mot ord. Abortlagen är stridande mot . Det är tydligt utsagt i att ensam är Herre över liv och död. Tidlöst giltigt är det femte budet. Fostret är en individ. Det har skydd. Att borttaga det är överträdelse av budet. Abort är kränkning av livets helgd. Abort innebär brott också mot människans integritet och höga kallelse. I en högstående rättsstat är den i grunden otänkbar, omöjlig att försvara om de grundläggande mänskliga rättigheterna skall hävdas . Abort är en återgång till hedendom. Före kristendomens seger i vårt land kunde barn utsättas, fördrivas. I rättstaten som kom med kyrkan skyddades de oföddas och de nyföddas liv. Vår abortlag är en förnedring för ett folk som burit namn. Vårt folk hotas till sin existens av aborterna. De levande föddas antal var endast 98 000, vilket svarar mot icke fullt av folkmängden. Vi behöver ungdom. Vi riskerar de äldres och de sjukas vård genom befolkningsutvecklingen . Om kommer även näringsliv och övrigt socialt liv att ställas inför svåra komplikationer på grund av bristen på människor i verksam ålder. Våra resurser på frisk- och sjukvårdens områden behövs mer än väl. De bör icke till någon del tagas i anspråk för aborter. Våra anslag till sjukvården går till en verksamhet som inte tål inskränkningar. ägnar sig dock läkare och annan personal åt abortiva ingrepp fastän sjukvårdens behov icke tillräckligt kan tillgodoses. En del vårdplatser upptages därför av friska i stället för av sjuka. Många som får abort är mycket unga. Somliga av dem måste anses vara barn utan möjlighet att inse vådan av ingreppet. De vet icke vad en abort kan medföra på det psykiska planet eller på det fysiska. Vi kan räkna med att dagens ansvariga lagstiftare kan anklagas av dem som alltför unga föll offer för samhällets släpphänthet på olika områden och för den lagstiftning som tillåter att också barn får abort t .o. m. utan att deras föräldrar vet det. Vad som krävs av oss i är en ny syn på livet, på ansvaret för de unga och deras fostran. Framför allt är det nödvändigt att åter hävda den bibliska synen på livets helgd och suveränitet. Med stöd av det anförda hemställes att hos regeringen begär förslag till en ny abortlagstiftning.
mot · G002724 · 1977-01-24 00:00:00 — Motion 1976/77: 724 om ökade insatser på det ortopedtekniska området Utvecklingen på det ortopedtekniska området har begrånsats till smärre nykonstruktioner av leder och låsanordningar påortoseroch proteser. Endast i några fall har ny teknik tillämpats. Det gäller elektroniskt drivna handproteser och försök med pneumatiska ortoser. Inom modern industriell produktion finns emellertid teknik som bör kunna överföras till det ortopedtekniska området. Med hjälp av manipulatorer, elektronisk manövrering av rullstolar i höjd- och sidled, bör det vara möjligt att väsentligt förbättra rörelsehindrades självständiga förflyttning och verksamhet i fysisk miljö. Även när det gäller att stödja kroppen vid pareser m. m. bör teknik med lyfttryck och vakuumsystem kunna tillämpas. Kvalificerade tekniker på skilda områden kan säkerligen medverka till att man inom det ortopediska området får möjlighet att tillämpa redan känd teknik utan att man binder sig till dagens tänkande rörande utformning av ortoser, proteser och förflyttningshjälpmedel. I konstruktionsarbetet är det också angeläget att formgivare blir engagerade för att skapa produkter med estetisk utformning. Genom styrelsen för teknisk utveckling stöds en rad projekt som berör hjälpmedel för handikappade. Förutsättningen för STU:s stöd är emellertid att forsknings- och utvecklingsprojekt arbetas fram samt att en organisation för ett kontinuerligt forskningsarbete på området etableras. För detta erfordras att eller annat organ får resurser för en sådan verksamhet. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär en utredning rörande ökade insatser på det ortopedtekniska området.
mot · G002728 · 1977-01-24 00:00:00 — Motion 1976/77: 728 av fröken m. fl. vårdas mer än 200 barn med kronisk ledgångsreumatism på barnkliniker och ortopediska kliniker i vårt land. Av dem behöver åtminstone specialistvård , vilket motsvarar 30-35 vårdplatser. finns endast 18-20 vårdplatser för reumatoida barn, nämligen vid den barnreumatologiska enheten i . Ju tidigare en adekvat behandling kan sättas in, desto större är utsikterna till framgång i kampen mot ledgångsreumatismen. Särskilt uppenbart är detta då det gäller vården av reumatoida barn. Därför synes det nödvändigt att barnreumatikervården byggs ut och fördelas på nya platser i landet. Behovet av ytterligare vårdplatser med större geografisk spridning är så klart dokumenterat att utbyggnaden bör kunna ske inom en ganska snar framtid. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär utredning och förslag om en decentraliserad utbyggnad av barnreumatikervården.
mot · G002734 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 734 om meritvärdering av tjänstgöring inom Företagshälsovård Det är allmänt känt att bristen på sjuksköterskor och läkare inom företagshälsovården är stor till nackdel för alla som arbetar i företagen. Detta förhållande försämrar också möjligheterna att snabbt förbättra arbetsmiljön. F. n. uppskattas inom företagshälsovården antalet sysselsatta läkare till ca 600 och sysselsatta sjuksköterskor till ca 1 200. Behovet är naturligtvis mycket större. En angiven riktpunkt, när det gäller läkare, är ca 2 1985. Det har framkommit att en av anledningarna till svårigheterna att rekrytera personal är, att denna inte får tillgodoräkna sig tiden för arbete i företagshälsovården som merit när den sedan söker arbete i statlig eller landstingskommunal tjänst. Svårigheten att få personal till företagshälsovården har uppmärksammats av arbetstagarna. 1 mitt hemlän har skyddskommittén vid beslutat om att företaget skall agera i denna fråga. Det borde ju vara en tillgång för vidare arbete i allmän tjänst att ha erfarenhet av arbetslivets problem och sjukdomar. Med hänvisning till ovanstående hemställes att hos regeringen anhåller att företagshälsovårdsutredningen får i uppdrag att se över frågan om förtjänstberäkning vid övergång från privat till statlig eller landstings-kommunal tjänst.
mot · G002735 · 1977-01-24 00:00:00 — Motion 1976/77: 735 om skydd för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse Den nuvarande lagstiftningen till skydd för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse (byggnadsminneslagen och kungörelsen om det offentliga byggnadsväsende!) avser att bevara individuella byggnader och deras närmaste omgivningar. Byggnadsminneslagens 1 § lyder: Byggnad som bevarar egenarten hos gången tids byggnadsskick eller minnet av historiskt betydelsefull händelse och som med hänsyn därtill är att anse som synnerligen märklig, må av förklaras för byggnadsminne. Vad i denna lag stadgas skall ej gälla byggnad, som tillhör staten eller utgör fast fornlämning. För kyrkliga byggnader gäller vad i annan ordning finnes stadgat. Lagstiftningen ger således inte möjlighet att skydda kulturhistoriskt värdefulla miljöer eller grupper av byggnader. Även andra författningar, t. ex. byggnadslagen och byggnadsstadgan, innehåller vissa bestämmelser som berör kulturhistorisk bebyggelse. Något lagskydd i egentlig mening ger de dock inte. sysslar även med frågan om K-historisk bebyggelse. Ett nu livligt diskuterat fall i har bl. a. aktualiserat frågan om möjligheten att skydda intressant miljö, som bedöms vara av värde för kringliggande bebyggelse och för områdets karaktär i dess helhet. Det är utbyggnaden av vid . Det för utbyggnad aktuella området ligger i direkt anslutning till , som i sin tur omges av en rad hus som är byggnadsminnesmärken (, domkapitelhuset, lektorsgården m. och av byggnader, som kommer att föreslås som byggnadsminnen (Ekmanska läroverksbyggnaden). En utbyggnad skulle spoliera gymnasieträdgården, som utgör en väsentlig del av miljön omkring . Trädgården är dessutom av botaniskt intresse. Det är ett önskemål från kulturminnesvårdens sida att möjligheter ges att genom lagstiftning i någon form skydda miljöer av stort kulturhistoriskt intresse, dels sådana som innehåller kulturhistoriskt värdefull bebyggelse, dels miljöer som i sig själva är att betrakta som omistliga, dokumenterande gången tids historiska utveckling, av speciellt lokalhistoriskt intresse, utgörande ett karaktäristiskt inslag i en stadsbild e. d. eller slutligen bildande en viktig del av utvecklingen inom en orts näringsliv. Här har vi f. n. inga möjligheter att förhindra att miljöer genom okänslig planering spolieras. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar om sådan ändring i byggnadsminneslagen att kulturhistoriskt värdefulla miljöer såsom parker, trädgårdsanläggningar och andra värdefulla miljöer bevaras.
mot · G002737 · 1977-01-24 00:00:00 — Motion 1976/77: 737 av i m. fl. om statsbidrag för bokutlåning på arbetsplatser Stödet till lokal biblioteksverksamhet fördelas fr. o. m. innevarande budgetårav . Stödet avser huvudsakligen tre ändamål, nämligen bokbussar, allmän upprustning och utlåning på arbetsplatser. begär i sin anslagsframställning att stödet till lokal biblioteksverksamhet ökas med , varav . för utlåning på arbetsplatser. I budgetpropositionen föreslår föredraganden en ökning med . Om den närmare fördelningen sägs bl. a. att även verksamheten med utlåning på arbetsplatser bör kunna utvecklas. Det framgår emellertid av utbildningsministerns motiveringar att det ökade stödet i huvudsak är avsett för upprustningsbidrag till ytterligare ett antal kommuner samt för ett oförändrat antal bokbussar. Vi delar utbildningsministerns uppfattning att det allmänna upprustningsbidraget bör öka. Önskvärt vore att även en utvidgning av stödet till bokbussverksamheten kunnat ske. Men vi finnér det särskilt angeläget att den av prioriterade utlåningen på arbetsplatser ges ett ökat stöd. Syftet med bidraget till utlåning på arbetsplatser är att möjliggöra för biblioteken att nå grupper som vanligtvis inte är biblioteksbesökare. Arbetsplatsbiblioteken bedöms av som ett av de angelägnaste inslagen i den nya kulturpolitiken. Verksamheten är väl förankrad i de anställdas organisationer, och såväl fackföreningsrörelsen som de större studieförbunden har klart markerat sitt stora intresse för denna verksamhet. Ansökningarna visar att det i hög grad är små och skattesvaga kommuner, med ringa möjlighet att själva svara för initialkostnaderna, som söker bidrag. /76 ansökte 47 kommuner, avseende 142 arbetsplatser med 70 000 anställda, om bidrag. Bidrag kunde beviljas till endast 24 kommuner avseende 58 arbetsplatser med totalt 30 000 anställda. Eftersom bidragen löper är möjligheterna att inom den nuvarande medelstilldelningen fördela bidrag för nya arbetsplatser mycket begränsade. Det är mot denna bakgrund och med tanke på den stora kulturpolitiska betydelsen av dessa bidrag angeläget att medelsutrymmet för denna verksamhet räknas upp i jämförelse med förslaget i budgetpropositionen. Vi föreslår att ytterligare . anvisas att användas i enlighet med vad som anförts i motionen. 1* 1976/77. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att ge regeringen till känna vad som i motionen anförs ang. behovet av ökade medel för utlåning på arbetsplatser, 2. att beslutar att till Bidrag till folkbibliotek (B 22, ) anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av , varvid bidraget till Lokal biblioteksverksamhet skall utgå med . () () () () ()
mot · G00274 · 1977-01-12 00:00:00 — Motion 1976/77: 74 av m. fl. om biträde vid poströstning på vårdinrättning I samband med de senaste valen har det blivit allt vanligare att man anordnar s. k. särskilt poströstning på sjukhus och andra vårdinrättningar söndagen före valsöndagen . Förfaringssättet är då att en posttjänsteman åker ut till den aktuella vårdinrättningen och där fungerar såsom röstmottagare enligt det system som gäller för röstning på postanstalt. Ett problem är vid denna form av röstning, att många patienter på grund av skilda handikapp har svårigheter att på egen hand klara av att exempelvis stoppa in valsedeln i valkuvertet. har det då vanligtvis gått till på det viset att någon av vårdpersonalen biträtt den sjuke med denna uppgift. Detta är naturligtvis ett problem när det gäller att i all möjlig mån bevara valhemligheten. Under hand har allt flera patienter framfört klagomål över att de känner sig berövade sin valhemlighet när de måste anlita personalen för att få hjälp att lägga valsedeln i valkuvertet. Många anser det besvärande att den personal som sedan deltar i vården av dem på den aktuella inrättningen på detta sätt får en inblick i hur vederbörande patient har röstat i det aktuella valet. Många patienter känner sig vara i en beroendeställning till vårdpersonalen. Många tycker att det är obehagligt att bli betjänad av personal som vet att den aktuella patienten har en annan politisk inställning än vårdaren i fråga. Vissa patienter har farhågor för att de skall bli trakasserade i efterhand om de inte röstar på det parti som den aktuella vårdpersonalen sympatiserar med. Naturligtvis är dessa farhågor så gott som undantagslöst helt ogrundade. Men å andra sidan är det angeläget att man på olika sätt försöker undanröja dessa farhågor. Det bästa sättet synes vara att den aktuella postfunktionären åtföljs av ytterligare en postanställd, som vid behov biträder patienterna med att stoppa valsedlar i valkuverten, klistra igen kuverten m. m. Dessa posttjänstemän kunde också göras ansvariga för att samtliga partiers valsedlar finns tillgängliga, i vart fall blanka valsedlar med partibeteckningen. Även i detta fall skulle givetvis den som hjälpte patienten ta en inblick i hur vederbörande patient röstade. Men då hjälparen inte har någon som helst befattning med patientens vård så behöver inte patienten befara några negativa konsekvenser av detta. Givetvis skulle detta betyda en del extra kostnader, men dessa bör samhället ta på sig för att därmed bereda dessa patienter bästa möjliga skydd för sin integritet i samband med valförrättningen. Under hänvisning till vad ovan anförts hemställes att hos regeringen begär sådan ändring av vallagen, att två postfunktionärer skall finnas tillgängliga vid särskild poströstning på vårdinrättning fr. o. m. nästkommande val. () ()
mot · G002743 · 1977-01-24 00:00:00 — av i m. fl. om ökat stöd till Konstfrämjandet Ökat stöd till Konstfrämjandet Konstfrämjandet har för /78 begärt en uppräkning av anslaget med 3 milj. kr., bl. a. för att kunna förstärka den konstupplysande verksamheten. har tillstyrkt en ökning av bidraget till Konstfrämjandet med , varav . är kompensation för pris- och löneökningar. I budgetpropositionen har föredragande statsrådet endast beräknat en bidragsökning av . under anslaget B 26 Vissa bidrag till bildkonst för Konstfrämjandet. Såsom har framhållit underlättar Konstfrämjandet, genom verksamheten i sina medlemsorganisationer inom folkrörelserna, för grupper med ringa konsterfarenhet att stifta kontakt med bildkonsten och därmed fördjupa sitt engagemang. De konstförmedlande och konstupplysande organisationerna behöver starkt stöd från samhällets sida för att kunna bedriva en verksamhet som inte av brist på medel tvingas till kompromiss med kraven på kvalitet. Vi anser det viktigt att Konstfrämjandet med statsmedel kan finansiera utbildning av de medarbetare som engageras för uppgifter inom de regionala organisationerna. Konstfrämjandet behöver även i övrigt medverka med sådana åtgärder och med det materiella stöd som fordras för att verksamheten från starten skall kunna bedrivas i enlighet med Konstfrämjandets syften och krav på kvalitet. Enligt vår mening bör bidraget till Konstfrämjandet räknas upp med . utöver vad som föreslagits i budgetpropositionen. Med hänvisning till det anförda hemställs att till Vissa bidrag till bildkonst (B 26 ) anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av , varvid bidraget till Konstfrämjandet skall utgå med . () () () () ()
mot · G002744 · 1977-01-21 00:00:00 — Motion 1976/77: 744 av i och om medel till Av den offentliga debatt som förekommit efter budgetpropositionens framläggande framgår att utbildningsministern varit orienterad om det krisläge som uppstått för del och om de förhandlingar om samarbete som inletts mellan och operaledningen. Ökade lönekostnader m. m. har så hårt ansträngt för balett anvisade medel att tvingats begränsa antalet dansare från 16 till ca 10. Härigenom minskas ensemblens möjligheter att variera sin repertoar och dansarna ansträngs alltför hårt. Ett försök har gjorts, genom förhandlingar om utbytesprestationer, att för vissa perioder av säsongen tillföra ensemblen dansare från Operans balett. Försöket har inte givit resultat. har därför fått mottaga uppsägningar från en rad av sina ledande dansare, bland dem , vilken har den främsta positionen i ensemblen. har i uttalanden för tidningarna konstaterat att ensemblen härmed håller på att upplösas och att hon måste nedlägga sin verksamhet, om inte åtgärder omgående vidtas. Med hänsyn till enastående ställning som koreograf och till betydelse för svensk danskultur måste det anses synnerligen angeläget att sådana ekonomiska resurser ställs till förfogande som gör det möjligt att fortsätta verksamheten. På bör det ske inom ramen för överväganden av bl. a. rörande fördelningen av medel för svensk danskonst över huvud taget. Mot bakgrund av vad i motionen anförts hemställs att uttalar att ur anslaget till medel måtte utgå så att arbetsmöjligheter säkras under /78. G. () ()
mot · G002745 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 745 av herrar och om stöd åt båtsporten I landet finns ca 600 000 fritidsbåtar av skilda slag - såväl roddbåtar som motor- och segelbåtar med övernattningsmöjligheter. Den snabba ökningen av antalet fritidsbåtar kräver en rad insatser från samhällets sida, men även fortsatta enskilda initiativ erfordras. Den statliga utredningen och fritidsbåtarna (SOU 1974:95) konstaterade bl. a. att efterfrågan på förtöjnings- och uppläggningsplatser är mycket stor. Under utredningens arbete förelåg exempelvis ansökningar hos om statsbidrag på ca 70 milj. kr. för anläggande av båthamnar, medan det årliga anslaget uppgår till 2 milj. kr. Vi anser att av båtägarna inbetalda bensinskattemedel i ökad utsträckning skall ställas till båtsportens förfogande. Den vilja till egna insatser som finns inom båtsportens föreningsliv måste även i fortsättningen tillvaratas och uppmuntras. Båtsportens behov bör i ökad utsträckning beaktas i samhällsplaneringen. Vi förordar därför att en särskild lånefond inrättas för båtklubbar som själva önskar bygga och driva anläggningar. Driften av båthamnar som det allmänna bygger, bör i största möjliga utsträckning överlåtas till föreningslivet. Anläggningarna bör i princip vara självbärande. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär att en särskild lånefond inrättas för att göra det möjligt för båtklubbar att själva bygga och driva hamnar och andra anläggningar. () ()
mot · G002747 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 747 av i m. fl. om statsbidraget till regionala museer Det är utomordentligt glädjande att förslag till statsbidrag till länsmuseerna nu framlagts samt att statsbidraget forsta året får den föreslagna storleken. Synnerligen väsentligt är också att bidragen görs värdebeständiga. Som huvudsyfte anges i propositionen att den fortsatta verksamheten vid de regionala museerna tryggas. Enligt landsantikvarieföreningens bedömning innebär förslaget att detta syfte kan uppnås. förslag syftade emellertid även till en fortsatt utveckling av den regionala museiverksamheten. Förslaget beskrevs som ett viktigt led i en decentraliserad kulturpolitik. Museerna skulle få samma arbetsförutsättningar som teatrar och orkestrar redan har. Förslaget skulle ge museerna möjlighet att satsa mer än på konst och naturhistoria och vara ett led i upprustningen av kulturminnesvården i landet. Instrument för att uppnå dessa mål var den föreslagna kopplingen till de regionala huvudmännens insatser. förslag förutsatte att länsmuseerna, när förslaget var fullt genomfört, skulle kunna påräkna en fast andel av sina personalkostnader i statsbidrag. Om insatserna från landsting och kommuner ökade skulle statsbidraget öka i samma proportion. Detta skulle möjliggöra en långsiktig planering och utbyggnad i de olika länen. I årets budgetproposition saknas principen med etapputbyggnad av stödet. Det som skulle ha blivit första etappen riskerar därför att bli den slutliga organisationen. Vidare saknas den fastställda relationen till de lokala insatserna. Det finns inget som talar för en ökning av statsbidraget om insatserna från kommuner och landsting skulle öka. Därför är tanken att stimulera ökade regionala insatser i stort sett borta. Med anledning av ovanstående hemställer vi att hos regeringen begär en plan för hur statsbidraget till de regionala länsmuseerna skall vara utformat. () i Kumla