mot · G0021665 · 1977-05-20 00:00:00 — Problem kommer att skapas som det tar år att lösa. Till detta kommer att den nuvarande goda sysselsättningen på byggarbetsmarknaden hotas. Oron för en sådan utveckling förstärks genom de effekter som är att vänta till följd av en höjd mervärdeskatt och den särskilda avgiften på för s. k. oprioriterat byggande. Bilden förmörkas ytterligare av det hot om arbetslöshet som vilar över byggnadsarbetare sysselsatta vid kärnkrafts- och vattenkraftsbyggen. Läggs till detta dessutom att den borgerliga regeringen nu drar ned även byggnadsinvesteringar inom den offentliga sektorn förstärks farhågorna om försämrad sysselsättning och ökad arbetslöshet i byggsektorn under den kommande vintern. Det är med dessa utvecklingstendenser för ögonen som vi gått emot förslaget om en 15-procentig investeringsavgift och krävt särskilda åtgärder för att öka bostadsbyggandet. Regeringen har angivit att införandet av den särskilda investeringsavgiften är ett försök att bereda utrymme för mera angelägna byggnadsinvesteringar. Vi har därför med förvåning noterat hur regeringen efter det att man föreslagit införande av den särskilda avgiften genom regeringsbeslut släppt fram oprioriterat byggande av bl. a. motorhotell och kontor till en kostnad av 130 milj. kr. Detta har skett som regeringen föreslagit nedskärningar av skol- och sjukhusbyggen. Genomförandet av de olika åtgärder vi föreslagit bör leda till att utvecklingen på investeringsområdet blir bättre än vad som förutses i kompletteringspropositionen. Vi beräknar att de samlade bruttoinvesteringarna vid ett genomförande av våra förslag kan öka med 2 å mellan 1976 och 1977. Den av regeringen redovisade prognosen för exporten ligger enligt vår mening för lågt i förhållande till den förutsättning man gjort om den internationella konjunkturens uppgång. Anledningen till regeringens val av prognosalternativ finns att söka i den förutsättning man gjort om fortsatta kraftiga förluster av marknadsandelar . Eftersom vår grundläggande uppfattning är att marknadsandelsutvecklingen i stor utsträckning är ett resultat av konjunkturutvecklingen och av den sammansättning som konjunkturuppgången haft delar vi inte regeringens uppfattning på denna punkt. Med en riktigare uppläggning av politiken som siktar till att kraftfullare ingripa mot prisstegringarna så finns utrymme för en mera positiv utveckling på exportområdet än vad regeringen förutsatt. vill vi i fråga om importen notera att regeringen nu närmat sig den uppfattning som vi redovisade i vår motion om den ekonomiska politiken från . Neddragningen av importprognosen är emellertid i hög grad beroende på den förutsättning om en kraftigare omsvängning i lagerinvesteringarna som redovisats i den reviderade finansplanen. Enligt vår mening skulle dock den förutsättning som gjorts om lagerinvesteringarna motivera en ännu lägre importprognos än den som regeringen redovisat. Vårt antagande om en högre privat konsumtion och en större investeringsökning har därför inte medfört någon justering av den importökning som angivits i den reviderade finansplanen. Ett förverkligande av vårt alternativ för den ekonomiska politiken kommer att leda till en bättre produktionsutveckling, en fortsatt väl hävdad sysselsättning, en lägre prisökningstakt och en bättre bytesbalans än vad som följer av regeringens politik. Vi beräknar att BNP i så fall kan öka med inemot och prisstegringen begränsas till att jämföra med de 11 å 12 som blir en konsekvens av regeringens politik. Statsbudgeten 1976/77 fastställde statsbudget /77. Den upptog statsinkomster på . och statsutgifter på . Budgetunderskottet uppgick till . 1 budgetpropositionen redovisade regeringen en beräkning av utfallet under innevarande budgetår. Där tog man upp inkomster på . och utgifter på . vilket ledde till ett underskott på . I det nu framlagda reviderade budgetförslaget beräknas statsinkomsterna till . och statsutgifterna till . vilket innebär ett underskott på . Huvudsakliga förklaringen till försämringen av utfallet mellan utgörs av den skatteomläggning som den borgerliga regeringen förslog . budgetprognos nr 4 sänktes de beräknade statsinkomsterna med 1 600 milj. kr. på grund av regeringsförslaget. Försämringen uppkom dels på grund av att arbetsgivaravgifterna endast höjdes , dels genom att en väsentlig utökning av skattesänkningarna i de högre inkomstskikten företogs i förhållande till den socialdemokratiska regeringens tidigare förslag, vilket legat till grund för beräkningen. De sänkningar av egenavgifterna för företagare som genomfördes liksom övriga lättnader i den indirekta beskattningen för makar i företag försvagade budgeten ytterligare. Om den socialdemokratiska regeringens skattepolitik fullföljts skulle sålunda ett väsentligt bättre budgetutfall ha kunnat redovisats . Socialdemokraternas budgetalternativ för /78 I vår partimotion om den ekonomiska politiken presenterade vi ett budgetalternativ som innebar att underskottet i regeringens budgetförslag kunde reduceras med i runt . Innebörden i detta alternativ var att besparingar på drygt 1,1 miljarder föreslogs som vi ökade utgifterna på statsbudgeten med ca 470 milj. kr. Härtill föreslogs en rad inkomstförstärkningar på sammanlagt . Detta alternativ var ett uttryck för den omsorg vi kände för den samhällsekonomiska utvecklingen och en markering av behovet av en ansvarsfull ekonomisk politik för att begränsa prisstegringarna och underskottet i bytesbalansen. Denna politik rönte emellertid inte någon som helst förståelse från de borgerliga partiernas sida vid riksdagsbehandlingen. Tvärtom förnekades konsekvent behovet av en åtstramning. Inte på någon punkt ansåg sig de borgerliga partierna i ha anledning att tillgodose de krav som framförts i vår motion. Möjligheterna att skapa samförstånd kring en ansvarsfull politik kom därigenom att helt elimineras. kom därefter regeringen helt överraskande med ett åtstramningspaket vilket sålunda innebar ett erkännande av riktigheten i de principer som präglat vårt alternativ från . Kännetecknande för regeringens program var emellertid att åtstramningen skedde i sådana former att den i huvudsak kom att drabba familjer med låga och medelstora inkomster och i synnerhet barnfamiljer. Förklaringen till detta var att de två huvudpunkterna i åtstramningspaketet utgjordes av en nedskrivning av kronans värde och en höjning av momsen. a. dessa åtgärder har lett till att regeringen nu fått i det närmaste fördubbla sin prognos för prisutvecklingen . Mot en antagen ökning av priserna med står nu ett antagande från regeringens sida om . fullföljer regeringen sin politik på skatteområdet som innebär väsentliga försvagningar utav statsinkomsterna och skattesänkningar som i huvudsak kommer de högsta inkomsttagarna till godo. De sammanlagda effekterna av kronans nedskrivning, momshöjningen och en kommande indexreglering innebär sammanfattningsvis en mycket betydande omfördelning från låginkomsttagare och barnfamiljer till högre inkomsttagare. Utifrån sociala rättviseskäl är det självfallet omöjligt för oss att acceptera en sådan politik. Det är därför naturligt för socialdemokratin att avvisa höjningen av momsen och planerna på att införa ett indexreglerat skattesystem. Det är mot denna bakgrund - behovet av en ytterligare statsfinansiell åtstramning, avvisandet av momshöjningen samt planerna på en indexreglering av skatteskalan - som vi framlägger ett reviderat alternativ till statsbudget /78. Innebörden i detta alternativ är att vi anser att underskottet i statsbudgeten bör reduceras med inemot . i förhållande till det underskott som presenteras i det reviderade förslaget till statsbudget. Det reviderade alternativ som vi nu presenterar grundas i det förslag till statsbudget /78 som vi föreläde . I det följande redovisas de ändringar i detta alternativ som vi nu föreslår. I vårt tidigare alternativ ingick ett förslag om höjning av socialförsäkringsavgiften till folkpensioneringen till från t. o. m. 7712-31 och för tiden därefter. En utgångspunkt för detta förslag var att denna avgiftshöjning skulle beaktas av löntagarorganisationerna i samband med uppgörelsen om löner . Med hänsyn till den utveckling som skett på arbetsmarknaden sedan vårt alternativ lades fram kan det numera inte bedömas vara möjligt att löntagarorganisationerna skall kunna beakta en höjning av socialförsäkringsavgifterna . Vårt reviderade förslag innebär därför att dessa avgifter bör höjas fr. o. m. Detta beräknas innebära en inkomstförstärkning i förhållande till regeringens förslag med 1 350 milj. kr. Vägtrafikskatten höjdes för personbilar och motorcyklar den 1 paril 1977 i enlighet med regeringens förslag. Vårt alternativ innebar en höjning av vägtrafikskatten för samtliga fordonsslag, dvs. även för lastbilar, bussar, trafiktraktorer och släpvagnar. Med hänsyn till att skattehöjningen redan är genomförd för motorcyklar och personbilar föreslår vi därvidlag ingen ändring men kvarstår vid kravet att skatten bör höjas för övriga fordonsslag. Detta bör ske fr. o. m. . Merinkomsterna i förhållande till regeringens budgetalternativ blir 300 milj. kr. Statsinkomsterna minskar däremot i vårt alternativ i förhållande till regeringens med 3 600 milj. kr. på grund av att vi inte är beredda att acceptera höjningen av mervärdeskatten från . När det gäller utgiftsminskningarna innebär vårt budgetalternativ i fråga om militärt och ekonomiskt försvaren sänkt kostnadsnivå med 362 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag. I och med att vi motsätter oss höjningen av mervärdeskatten reduceras också prisstegringen. Detta innebär betydande reduktion av anslagsbehovet för folkpensionen, studiemedel m. m. Härtill påverkas även belastningen på bostadslånefonden och på en rad olika omkostnadsanslag i den statliga verksamheten. De sammanlagda effekterna av detta ligger under /78 på åtminstone 300 milj. kr. En väsentlig förstärkning i förhållande till regeringens förslag uppnås också genom att vi motsätter oss planerna på en indexreglering av skatten. Helårskostnaden för en indexreglering vid en prisstegring av uppgår som tidigare nämnts till . Halvårseffekten härav uppgår till . Härtill kommer ytterligare ett antal punkter där vi på grund av utvecklingen haft anledning att justera vårt alternativ . I fråga om regeringens förslag till besparingar återkommer vi i det följande. Vi vill emellertid redan här förutskicka vår avvikande mening på två punkter. I förhållande till det borgerliga alternativet bör en merbelastning på statsbudgeten beräknas med 10 milj. kr. som konsekvens av vårt krav på oförändrad skolbyggnadsram samt 10 milj. kr. för en oförändrad ram för beslut om lån för kommunala markförvärv. Besparingsåtgärder rörande statsbudgeten m. m. I vår motion 1976/77:1294 rörande bl. a. regeringens förslag till statsbudget /78 hävdade vi att den ekonomiska politiken borde kännetecknas av en i jämförelse med regeringsförslaget betydligt större restriktivitet. Vi framhöll att regeringens utgiftspolitik präglades av en otillräcklig kontroll över utgiftsutvecklingen. Budgetgranskningen av utgifterna borde har varit väsentligt stramare, varvid budgetunderskottet hade kunnat begränsas i motsvarande mån. Så sent som vid finansdebatten i försvarade regeringens företrädare den syn på statens utgiftspolitik som kom till uttryck i budgetförslaget . presenterar regeringen sitt reviderade budgetförslag för /78. Budgetministern konstaterar nu att läget för dagen är sådant att en åtstramning krävs. I syfte att förstärka statsbudgeten föreslår regeringen besparingar som bl. a. innebär att en rad förslag om statsutgifter /78 som regeringen förelagt , i vissa fall t. o. m. så sent som , nu omprövas. Regeringen utvecklar i det reviderade budgetförslaget inte närmare några motiv föra» ställa nya krav på utformningen av budgetpolitiken. Än mindre redovisar regeringen någon påtagligt förändrad bedömning av den svenska ekonomins utveckling. Utan denna kunskap om grunderna för regeringens omsvängning kan vi endast konstatera att regeringen nu överger sitt försvar av det egna budgetförslaget som det utformats budgetproposition. Regeringens förslag till besparingsåtgärder har delats in i tre grupper: för slag till om besparingar, senareläggningar av byggnadsinvesteringar m. m. samt övriga besparingsåtgärder som beslutas av regeringen. Regeringen redovisar även sin syn på behovet av utredningar om framtida besparingsmöjligheter liksom sin avsikt att se över vissa taxor och avgifter. En genomgång av regeringsförslaget ger vid handen att ett genomförande av de åtgärder som regeringen presenterar som ett besparingspaket på ca 700 milj. kr. skulle ge egentliga och varaktiga besparingar 1977/78 jämfört med tidigare förslag på endast ca 200 milj. kr. Den huvudsakliga effekten uppnås i stället genom att flytta utbetalningar och projekt till kommande budgetår. På så sätt övervältras utgifter på sammanlagt ca 450 milj. kr. från /78 till 1978/79 och åren därefter. Vi vill framhålla det anmärkningsvärda i att man på ett så här sent stadium - då i många fall redan behandlat regeringens tidigare förslag - lägger fram förslag till nedskärningar vilka nu av tidsskäl måste få en mycket snabb och summarisk utskottsbehandling. Särskilt anmärkningsvärt blir det i fall där uppmanat regeringen att utvidga sitt ursprungliga förslag t. ex. i fråga om skolbyggnadsramen, eller då man nu föreslår sådana besparingar som föreslagits från socialdemokratiskt håll men då av borgerliga majoritet bestämt tillbakavisats. Vi övergår nu till att redovisa vår syn på vissa av de framlagda förslagen. I sin anslagsframställning för /78 föreslog () en investeringsram för skolbyggnader m. m., inklusive elevhem, om 750 milj. kr. I budgetpropositionen föreslog regeringen att investeringsramen för /78 skulle bestämmas till 660 milj. kr. och att anslaget Bidrag till byggnadsarbeten inom skolväsendet m. m. skulle uppföras med 232 milj. kr. framhöll i sitt betänkande (UbU 1976/77:18)att kostnadsökningen när det gäller skolbyggen under var samt att den av regeringen föreslagna investeringsramen har ett ekonomiskt värde i fråga om byggkraft som motsvarar ungefär en tredjedel av värdet . Vidare framhöll utskottet att lokalbehovet för högstadiet och gymnasieskolan ökar väsentligt . Med anledning av dessa synpunkter gjorde utskottet enhälligt följande uttalande: Det är angeläget att investeringsramarna ökas i takt med kostnadsutvecklingen så att de blir värdebeständiga, vilket utgör en förutsättning för att en flerårsplanering skall kunna genomföras. Mot bakgrund av vad som redovisats i det föregående anser utskottet att den reguljära investerings ramen, dvs. den som inte ges av arbetsmarknadspolitiska skäl, måste anpassas till det av SÖ redovisade behovet. bör därför bemyndiga regeringen att inför /78 öka investeringsramen i enlighet härmed. beslöt enhälligt i enlighet med utskottets förslag. har sålunda beslutat dels att anvisa ett förslagsanslag av 232 milj. kr. till byggnadsarbeten inom skolväsendet, dels att beträffande investeringsramen för byggnadsarbeten inom skolväsendet m. m. för /78 bemyndiga regeringen att fatta beslut i enlighet med vad utskottet förordat. Mot bakgrund av enhälliga beslut och uttalande är det anmärkningsvärt att regeringen nu föreslår en säkning av investeringsramen från 660 till 600 milj. kr. och en säkning av anslaget med 10 milj. kr. En minskning av investeringsramen kommer att få mycket allvarliga konsekvenser. Socialdemokraterna i utbildningsutskottet kommer därför att i en särskild motion yrka avslag på regeringens förslag i denna del. Byggnadsarbeten vid jordbrukets högskolor m. m. I motion 1323 till årets riksdag föreslog socialdemokraterna i jordbruksutskottet att anslaget till byggnadsarbeten vid jordbrukets högskolor m. m. för /78 skulle reduceras med 10 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag i budgetpropositionen. Den borgerliga majoriteten i jordbruksutskottet avstyrkte dock det socialdemokratiska yrkandet. När anslagen inom verksamhetsområde debatterades i kammaren framhöll jordbruksutskottets ordförande att det socialdemokratiska förslaget innebar en besparing "sorn är rent fiktiv och det är därför ganska förvånande att den på allvar åberopas som en utgiftsminskning med 10 milj. kr.. Med 152 röster mot 118 avvisade kammaren det socialdemokratiska förslaget. Chefen för har funnit det möjligt att minska anslaget till byggnadsarbeten vid jordbrukets högskolor med exakt det i den avvisade socialdemokratiska motionen angivna beloppet. Förslaget medför enligt det reviderade budgetförslaget en besparing under /78 om sammanlagt 10 milj. kr.. Detta innebär således att regeringen nu lägger fram förslag om en minskning av anslaget med 10 milj. kr. helt i enlighet med det av socialdemokraterna tidigare framförda yrkandet vilket således en majoritet i avvisat . Av naturliga skäl hälsar vi den borgerliga regeringens förslag med tillfredsställelse. Besparingsåtgärder som beslutas av regeringen Av propositionen framgår att regeringen har för avsikt att i största möjliga utsträckning förskjuta utbetalningar från ointecknade reservationsmedel för det internationella utvecklingssamarbetet till slutet av /78. Det är alltså fråga om en förskjutning av utbetalningar som inte påverkar anslagsbelastningen under budgetåret. Det är förvånande att regeringen fört upp en sådan senareläggning inom ett och samma budgetår som en besparingsåtgärd. Några motiv för detta har heller inte anförts. Chefen för försvarsdepartementet har funnit att medelsförbrukningen för det militära försvaret kan minskas med 146 milj. kr. i förhållande till vad som föreslagits i prop. 1976/77:74. För civilförsvaret beräknas en motsvarande begränsning med 4 milj. kr. Enligt de regler som föreslagits i prop. 1976/77:74 om överföring av medel mellan budgetår skall ett underutnyttjande motsvarande 2 96 av utgiftsramen få tillgodoräknas kommande budgetår. Regeringens besparing är således i denna del ett överförande av medel från /78 till /79. Vi motsätter oss inte en sådan överföring men vill understryka att det inte är någon bestående besparing. I motion 1976/77:1504 har socialdemokraterna däremot lagt fram förslag om egentliga besparingar som skulle sänka militärutgifterna med lägst ca 350 milj. kr. Projektverksamhet vid statens pris- och kartellnämnd I propositionen anges att handelsministern har funnit att anslaget till statens pris- och kartellnämnd (SPK) kan minskas med . a. genom minskad projektverksamhet. Av detta belopp gäller . ett projekt som beställts av utredningen om.läromedelsmarknaden. Det aktuella projektet avser en kartläggning och analys av den svenska läromedelsmarknaden. Enligt departementsprotokoll har från kommittéanslag beviljats sammanlagt . på /78. Projektet har redan påbörjats, och personal har anställts. Såvitt vi kan finna kan inte den nämnda verksamheten påverkas genom ändring av anslaget till SPK. Det är uppenbart att någon kontakt inte har ägt rum mellan handels- och utbildningsdepartementen i detta ärende. Då det sålunda synes ha begåtts ett misstag i handläggningen utgår vi från att finansutskottet gör erforderliga korrigeringar. Lån till kommunala markförvärv budgetproposition föreslog regeringen att lånefonden för kommunala markförvärv borde ges en utlåningskapacitet på 220 milj. kr. 1977/78. Som en del i besparingspaketet anges att chefen för nu avser föreslå regeringen att den ram som ställs till förfogande för beslut under nästa budgetår om lån till markförvärv begränsas med 10 milj. kr. till 210 milj. kr. Vi socialdemokrater har i regeringsställning tryggat en stegvis förstärkning av statens stöd till kommunernas markplanering. Vi tillmäter alltfort frågan om kommunernas finansiella möjligheter att medverka till en rättvis och planmässig användning av mark för tätbebyggelse avgörande betydelse. Därför kan vi inte acceptera att kommunernas markplanering försvåras genom en neddragning av de statliga stödinsatserna. Socialdemokraterna i civilutskottet framlägger särskild motion i denna fråga. Begränsat utnyttjande av anvisade medel under maximerade anslagsposter Som ett led i de redovisade besparingsaktiviteterna meddelar regeringen sin avsikt att i regleringsbreven /78 begränsa utnyttjandet av anvisade medel under maximerade anslagsposter med i normalfallet . Regeringen redovisar inga beräkningar över den sammanlagda besparingseffekten härav. Vi ställer oss principiellt tveksamma till ett förslag av denna innebörd. Besparingar av administrationsanslagen är väsentliga men bör ske efter en saklig prövning i varje enskilt fall, där motiv och konsekvenser redovisas. Med mindre att detta sker torde det vara ogörligt för att bilda sig en uppfattning om åtgärden. För en lång råd av de myndigheter som berörs av åtgärden har redan tagit ställning till medelsbehovet /78. Erfarenheterna visar att myndigheter i sin planering ofta har vissa säkerhetsmarginaler vilket innebär att maximerade anslagsposter inte kan utnyttjas till absolut . I vissa fall har det förelegat särskilda omständigheter som motiverat att regeringen medgett anslagsöverskridanden. Enligt uttalande i propositionen kommer denna möjlighet att finnas även i fortsättningen. Allt detta gör att det är svårt att bedöma innebörden i och konsekvenserna av regeringens idé. Det kan inte uteslutas att den av regeringen föreslagna metoden i många fall inte leder till några som helst spareffekter i fråga om anslagsförbrukning i förhållande till vad som är normalt. 1 andra fall kan det kanske drabba viktiga verksamheter på ett sätt som inte har någon kännedom om. Eftersom regeringen förklarar sig beredd att godta anslagsöverskridanden i de fall sådana är motiverade vill vi inte motsätta oss åtgärden. Men med hänsyn till de berättigade frågor som kan ställas till en generell begränsning som inte grundas på en saklig prövning vill vi att () får i uppdrag att noga följa erfarenheterna av dessa åtgärder och redovisa bl. a. vilka besparingseffekter i förhållande till vad som normalt uppstår i förhållande till anslagsbeloppet som denna åtgärd ger upphov till samt vilka konsekvenser åtgärderna leder till i fråga om myndigheternas verksamhet och planeringen av denna. Resultaten av RRV:s uppföljning bör redovisas för senast i samband med budgetpropositionen 1979. Särskild adm i n i s t ra t i onsa v g ift vid statlig bostadslångivning Regeringen föreslår att skall bemyndiga regeringen att ta ut och bestämma storleken av en särskild administrationsavgift vid statlig bostadslångivning. Storleksordningen på den föreslagna avgiften uppges till ca . Enligt vår mening finns det skäl att ställa sig tveksam till att på detta sätt ytterligare belasta de låntagare som får bostadslån. Mot detta står emellertid behovet av att på olika sätt öka samhällets inkomster. Mot den bakgrunden är vi i och för sig beredda att acceptera de ökade avgifterna på bostadslångivningen under den förutsättningen att motsvarande arrangemang görs även på andra former av statlig utlåning vilken ju också innehåller olika moment av stöd och subventioner. Detta gäller bl. a. lån och bidrag i regionalpolitiken, industrikreditgarantilån, lån från statens utvecklingsfond och styrelsen för teknisk utveckling, industrikreditgarantilån samt lån, bidrag och kreditgarantier till jordbruket. Det är enligt vår uppfattning väsentligt att samtliga dessa låneformer vad gäller principen om en särskild administrationsavgift behandlas på ett likartat sätt. En särskild socialdemokratisk motion med detta syfte kommer att väckas. Besparingsåtgärder som beslutas av Egentliga besparingar Betecknande nog ligger regeringens kostnadsmässigt största verkliga besparing på det sociala området, nämligen höjningen av läkemedelskostnaderna. Förslaget innebär en fortsättning av den politik den borgerliga regeringen inlett genom höjda patientavgifter inom sjukvården.