mot · G102133 · 1977-11-23 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:47 om åtgärder för att underlätta strukturomvandlingen inom specialstålindustrin och stålgjuteriindustrin Upptäckten av järnmalm i blev inledningen till omfattande järnhantering i och södra . Med den godartade Dannemoramalmen som bas växte det undan för undan upp en rad hyttor och hamrar. Namn som Lövsta, , , , Forsmark, Strömsberg, , , Harg, Schebo, , , m. fl. bruk, inalles ett 30-tal, påminner om bergslags storhetstid . säger om att denna gruva är den bästa och angelägnaste gruvan i riket och övergår alla andra till ymnighet och godartad malm. , då vallonjärnet fått stora framgångar, var jämte Lövsta världens största järnbruk. Med andra metoder för järnframställning och en allt hårdare konkurrens här hemma och utomlands fick de små bruksenheterna allt svårare att klara sig. av drog bruksdöden fram över de uppländska samhällena. Inte längre syntes eldgnistorna från det smältande järnet i de sotiga smedjorna, inte längre hördes hamrarnas slag i den idoga bruksbygden. Upplandsskalden har på ett fängslande sätt fångat stämningarna i dikten tystnat: Bland tomma kolhus aftonvinden viner. En masugn står bland bråte och ruiner så hotfullt mörk mot roströd solnedgång. Så ödsligt gnisslar då och då en lucka och likt förgrämda andar vädren sucka i skumma längor och i dunkla prång. Men smedjans hamrar hänga dystert stumma. Kring vattenhjulen inga vågor skumma. Ur öppna slutor forsar strömmen ut Det är som hade bygdens hjärta stannat I sorg mitt eget slår. Den kan ej annat. Allt är förbi och svart och släckt och slut. Var är den långa rad av käcka formän av muntra spelmän och av skämtets stormän som här drog in i flammande kvarter? Släckt är Vulcani eld och stum hans åska. Hans söner vila från sin trägna brådska Här bryts den döda tystnan aldrig mer. Det sista hammarslaget har förklingat. , smed, du smältan svingat vid hejarns dova dån med jättedon. är det slut med alla mästersmiden. Blott slagg och sot är kvar. Din dag är liden, din saga all, du sotige vallon. Det var inte många bruk som överlevde bruksdöden, när den drog fram. De flesta lades ned, och utvecklingen stannade av. Man fick söka sig till andra arbeten och till andra platser. Kvar blev endast de äldre, och servicen drogs in när underlaget sviktade. fick en ny uppblomstring genom etablering där och har blivit en ljusglimt i det annars mörka järnbärarland. Karlholm fick en boardfabrik genom KF och andra tillverkningsgrenar. Det var bara och som levde vidare som stålproducenter. Konjunkturerna har växlat, och det har under olika perioder varit så bekymmersamt för de två bruken att en del inskränkningar och permitteringar måst vidtas. Men har ändå stålhanteringen liksom under gångna århundraden givit utkomst åt de boende i de två brukssamhällena. Trots alla nedläggningar av masugnar har ändå även gruvor klarat sig genom kriserna. I rätt tid moderniserades gruvanläggningen, och genom att malmen varit så eftertraktad på exportmarknaden har brytningen ökat. är nu näst största gruvfält. Malmens goda egenskaper, fosforren och manganrik, har gjort den världsbekant. Sedan köpte av , har malmen åter fått ökad användning inom landet. Framtiden är dock oviss, då nu ingår i det nybildade AB Svenskt stål och man inte vet hur metallurgin skall utvecklas. Man hoppas dock att Dannemoramalmen till större delen skall finna sitt användningsområde inom det nya halvstatliga företaget. Både och i norra tillhör numera specialstålindustrin. var känt som ankarbruk och senare för sin stora tillverkning av skruvstycken och smidesstäd. är en komplett specialståltillverkare omfattande elektrostålverk, götvalsverk, fin- och medium valsverk och smedja. Dessutom finns en kvalificerad forsknings- och utvecklingsverksamhet på platsen. har också genomgått en genomgripande utveckling och har med sitt begränsade sortiment väl hävdat en plats bland världens stålproducenter på specialstålets område. De ständigt ökande kraven på strukturomvandling och rationalisering i präglad av hårdnande konkurrens på den internationella marknaden har dock inte gått bruken spårlöst förbi. Tvärtom har det lett till ett flertal produktutbyten och reduceringar av sortiment med personalminskningar till har på så sätt förlorat sin tillverkning av hårdmetall, rostfria breda band och verktygsstål. På grund av detta har metallurgin kraftigt reducerats. Sålunda har t. ex. tillverkningen av rostfria göt bortfallit. Det har föranlett en minskning av arbetsstyrkan med omkring 500 man. är 750 anställda, men om den planerade projektkoncentrationen genomförs reduceras styrkan till endast 632 personer. har genom avtal mellan stålkoncernerna fått släppa sin produktion av rostfritt stångstål och verktygsstål samt götproduktion för snabbstål, vilket orsakat en personalminskning med i runt tal 250 till fördagen 430 personer. ingår i Uddeholmskoncernen. Bruket har som nämnts en krympt specialiserad specialstålindustri. Produktionen utgörs av snabbstål i form av stång och tråd. En ny generation snabbstål håller på att utvecklas i form av ett pulverstål - det s. k. ASP-stålet. En nyetablering gjordes 1975, då elementfabrik startade sin verksamhet med f. n. ett 50-tal anställda. som var först i världen med industriell produktion av snabbstål - det var 1902 - har som huvudprodukt höglegerat snabbstål i form av stång. Viss manufakturering sker i en egen verktygsfabrik, där s. k. tool-bits eller sparskär av snabbstål för bearbetningsoperationer tillverkas. Anläggningarna består av stålsmedja, varmvalsverk, efterbehandlingsavdelning samt sparskärsfabrik. Dessutom finns ett stålgjuteri för tillverkning av komplicerat styckegods, korta serier i rostfritt och syrabeständigt material. Godset maskinbearbetas i tillhörande mekaniska verkstad. 1 byggdes nya verksenheter huvudsakligen , medan lokaler, bortsett från verkstaden och efterbehandl ingen, är av äldre datum. Investeringar i bl. a. moderna smidesmaskiner har dock gjorts. Med hjälp av lokaliseringsmedel har valsverket byggts ut, och ombyggnad av gjuteriet har skett och skall fortsätta. Planer på ytterligare investeringar i både och finns. Det är nödvändigt som ett led i rationaliseringen och för förbättring av arbetsmiljön samt för att kunna hävda sig i konkurrensen. För detta krävs statliga insatser. Brukssamhällena har med stålet som basnäring växt upp till moderna tätorter med väl utvecklad kommersiell och allmän service. Nya bostadsområden har sålunda växt upp i hägnet av den gamla pittoreska kulturbebyggelsen, den sociala omvårdnaden har byggts ut med ålderdomshem och pensionärsbostäder, skolan har utvecklats på ett gynnsamt sätt, idrottsplatser och andra fritidsanordningar har tillkommit liksom barndaghem m. m. Kulturutbudet har på bruken med sina rika traditioner på detta område varit större än i andra befolkningsmässigt jämförbara samhällen. Föreningslivet är starkt utvecklat, och sången och musiken har alltid varit omhuldad. De starka kommunala insatserna på bruken har gjort dem till uppskattade och trivsamma boplatser som i hög grad motverkat flykten från landsbygden. Det stora hindret har varit svårigheterna till lämplig sysselsättning för kvinnor och ungdomar som velat ha annan sysselsättning än det ensidiga, tunga och ofta smutsiga arbete som stålföretagen kunnat erbjuda. Stora satsningar har dock gjorts för att förbättra arbetsmiljön, och kvinnor har i ökad utsträckning kunnat beredas jobb. Denna positiva utveckling dämpas av den långvariga och djupa stålkris som världen nu upplever. Förvärvsfrekvensen för kvinnor är därför så låg som . Andelen äldre personer har ökat undan för undan. Av utvärdering av stål- och gruvindustrins utveckling i län framgår vilka omfattande konsekvenser en ytterligare neddragning av verksamheten vid gruvan och specialstålverken skulle få. och har i stort sett bara en enda arbetsplats -den tunga industrin. Den successiva minskning av antalet sysselsatta som skett och den därmed sammanhängande befolkningsminskningen har avsevärt reducerat underlaget för samhälls- och annan service. Fortsatt minskning skulle vara förödande för denna service. Ett eventuellt nedläggande av malmbrytning och stålproduktion skulle få katastrofala verkningar. skulle knappast kunna leva vidare, och som betydande serviceort skulle kraftigt undermineras. De personalminskningar som redan skett har lett till att 115 lägenheter i står outhyrda. De kommunala följderna för Tierps och kommuner blir därmed också mycket allvarliga. har i anslutning till behandlingen av länsplaneringsrapport gjort en framställning till regeringen för att åstadkomma mer differentierade arbetstillfällen i norra . Sysselsättningsläget kännetecknas av stor ovisshet . Detta gäller särskilt järn- och stålindustrin, gruvnäringen, skogsindustrin samt kraftverksbygget i Forsmark. Man begär att regeringen ställer resurser till förfogande. a. föreslår att kommuner och landsting befrias från investeringsavgiften för vissa byggnadsarbeten. Vidare föreslås kraftigt förhöjda statsbidrag till beredskapsarbeten, statsbidrag för industribeställningar i sysselsättningsstimulerande syfte samt att de tre nordliga kommunerna i länet tillförs det allmänna stödområdet och extra skatteutjämningsbidrag. Personalorganisationerna och socialdemokraterna i har föreslagit ett industrihus i , och man stöder förslag om ett AMU-center i . 1 propositionen 1977/78:47 föreslås åtgärder för att underlätta strukturomvandlingen inom specialstålindustrin och stålgjuteriindustrin. På flera väsentliga och principiella punkter har socialdemokraterna invändningar, vilka utvecklats i en partimotion. I vår motion har vi därför endast berört problem för de båda företagen inom branscher i norra . Statliga lån och kreditgarantier ställs nu till förfogande för att initiera och intensifiera företagens ansträngningar till enighet om utvecklingslinjer som skall stärka konkurrenskraften. Genom de rationaliseringar som skett i och har betydande strukturförändringar ägt rum. Dessa förändringar har gått ut över antalet anställda. Vi hade helst sett en samlad plan för utvecklingen inom hela specialstålindustrin. är det risk för att det blir en dragkamp mellan de stora företagsenheterna och att de små orternas problem kommer i skymundan. Snabbstålsstång tillverkas vid båda bruken, och utredningen framhåller det önskvärda i en ökad samordning mellan ägarna och på detta område. säger emellertid departementschefen i propositionen att begreppet strukturförändring inte avser enbart gemensamma åtgärder för företag och produktionsenheter utan även väsentliga förändringar inom enskilda företag eller produktionsenheter. Vi förutsätter därför att de medel som ställs i utsikt även kan komma dessa enskilda enheter till del. Även relativt sett har de små enheterna sitt värde, om de drivs rationellt. Därtill behövs statligt stöd. Behovet av alternativa sysselsättningar på bruksorterna har ofta och kraftigt framhållits av den politiska och fackliga arbetarrörelsen i län. Den nedgång som skett understryker behovet av ett mera differentierat näringsliv. Risken för ytterligare nedskärningar framöver gör det angeläget med snabba insatser för att möta konsekvenserna av strukturomvandlingen. Förändringar kan endast accepteras,om annan sysselsättning i stället kan erbjudas, t. ex. vidareförädling och manufakturering. Vi vill också betona nödvändigheten av ytterligare kompletterande arbetstillfällen på enföretagsorter som och för att undvika utarmning av samhällena med minskad befolkning och minskad service för de kvarvarande. Som beredskap för nyetablering av industrier vill vi understyrka vikten av en markplanering. Kommunerna har satsat i investeringar med tanke på industrins behov. När den befintliga industrin sviktar, är det statens skyldighet att hjälpa till. Företagens egna möjligheter till produktutveckling och forskning bör självklart också noga undersökas och stödjas. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att beslutar att som sin mening uttala 1. att i det fortsatta arbetet med strukturomvandlingen inom specialstålindustrin de mindre produktionsenheternas problem och behov av ekonomiskt stöd särskilt beaktas. 2. att åtgärder vidtas för att ge arbete och trygghet åt de människor och orter som drabbas vid en strukturomvandling, 3. att speciell uppmärksamhet skall ägnas åt enföretagsorternas behov av differentierad sysselsättning. () HANS ()