mot · G002698 · 1977-01-24 00:00:00 — Motion 1976/77: 698 av m. fl. om lägre pensionsålder för vissa yrken, m. m. Delpensionsreformen har vunnit större intresse hos de berörda än vad som förutspåtts av . Avsevärt fler än beräknat har ansökt om delpension, då de ansett sig på detta sätt kunnat "varva ner till full pension. Delpensionen kan utnyttjas av dem som fyllt och som arbetat av , om de har ett deltidsarbete ordnat. Vissa yrkesgrupper med framför allt tungt och i övrigt fysiskt pressande arbete kan utnyttja delpensionen som en form att "ta det lite lättare på äldre dar i avsikt att övergå till hel pensionering. Möjligheten till förtidspension finns också att tillgå som alternativ till tidigareläggning av pensionen. har även här kommit förändringar till stånd. De exklusiva medicinska grunderna har lättats som också förtidspensioneringen används av arbetsmarknadspolitiska skäl. I fråga om dessa pensionsformer finns det kritik att anföra, och förslag om förändringar kan ställas. Även förtida eller uppskjutet uttag av pensionen finns som alternativ. Beträffande den senare formen föreslog vpk vid riksdagsbehandlingen av delpensionen 1975 att den skulle underkastas en omprövning och att formerna för en avveckling av förtida resp. uppskjutet uttag av folkpension och ATP utreds. Vi har fortfarande uppfattningen att denna form av pension bör utredas. En kärnfråga när det gäller pensioneringen är: När inträder den allmänna rätten att bli pensionerad? Lägre pensionsålder för vissa grupper Förhållandena inom arbetslivet varierar starkt och gör kraven om kollektiva tidigareläggningar av pensionen angelägna. Det finns tunga och slitsamma yrken med stora hälso- och olycksfallsrisker. Dessa grupper skulle tveklöst behöva en lägre pensionsålder med fullt utgående pension. finns det yrken eller kategorier med lägre pensionsålder än . Denna är då ett resultat av förhandlingar mellan arbetsmarknadsparter. Det senaste i raden är avtalet om lägre pensionsålder inom gruvindustrin. är, som alla liknande frågor som framkommit genom förhandlingar mellan parter, detta avtal om lägre pensionsålder inte vad gruvarbetarna har tänkt sig och har anledning att kräva. Från vpk:s sida har vi motionerat om en lägre pensionsålder för gruvarbetarna. Till detta har vi också föreslagit en utredning av vilka grupper som i övrigt skulle komma i fråga. När vi väcker frågan om utredning av lägre pensionsålder för mer utsatta grupper inräknar vi även gruvarbetarna i denna. Vi ser frågan som en helhet. När gruvarbetarnas pensionering till viss del lösts i förhandlingar kan denna gälla till dess nytt förslag kan föreläggas i anledning av en utredning. Utredningen skall givetvis vara skyndsam och vara förutsättningslös i fråga om vilka kategorier som är aktuella. Dock kan givetvis gruvarbetarna tjäna som exempel. Även andra grupper har kollektivt lägre pensioner. Där kan de militäranställda nämnas, och dessa har inte tillnärmelsevis samma hårda arbete som exempelvis gruv-, skogs- eller byggnadsarbetarna. Det har vid tidigare riksdagsbehandlingar rests invändningar från "förståsigpåare, som menat att det är omöjligt att dra gränser mellan tunga, slitsamma jobb och dem som är mindre tunga och slitsamma. Argumenten är ungefär lika ihåliga beträffande differentierad pensionsålder som när det gäller möjligheten till differentierad mervärdeskatt. Vi kan konstatera att det inom flera existerar differentierad moms lika väl som det inom de socialistiska staterna är vanligt med olika pensionsåldrar. Rent tekniskt är det inga omöjligheter som föreslås. Praktisk erfarenhet av att värdera för differentierad pension finns att tillgå från de socialistiska staterna. I dessa stater är man klar över behovet att ge de arbetare som "dragit det tunga lasset" en lägre pensionsålder för att kunna leva efter uppnådd pensionsålder i ungefärligen samma fysiska status som andra grupper vid deras uppnådda pensionsåldrar. Det måste vara en rättighet att få ta del av pension utan att vara nersliten eller "tvingas" till detta av arbetsmarknadsmässiga skäl. Att bli utslagen ur arbetslivet, vare sig det är fråga om nersiitning eller arbetslöshet, ökar bara det psykologiska trycket på individen. I många fall upplevs detta som att "nu är det lika bra att lägga av". Resten av livet bedöms som meningslöst och innehållslöst. Vpk anser att det finns en rad skäl för en differentiering av den kollektiva pensionsåldern och för att en lägre pensionsålder införs för de grupper som har klart tyngre arbeten. Vi föreslår därför att det tillsätts en utredning som skyndsamt får utreda vilka grupper som är att hänföra till denna kategori. Utgångspunkten för vid vilken ålder den lägre kollektiva pensionsåldern skall träda i kraft bör vara . Det är för övrigt samma ålder vid vilken både förtida uttag och delpensionering kan påbörjas. Delpensionsreformen som beslutades har, som vi tidigare påtalat, visats stort intresse. Att kunna arbeta på deltid och kombinera detta med delpension för att få en rimlig inkomst att existera på är en bra övergång när man till varva ner från heltidsarbete till helpension. Men trots de många ansökningarna om delpension ställs många arbetare och tjänstemän utanför reformen. Anledningen är att de inte får möjlighet till deltidsarbete. För att kunna utnyttja delpensionen är förutsättningen att man måste ha ett deltidsarbete. I det kapitalistiska är det arbetsköparna som avgör om ett deltidsarbete går att ordna eller ej. Det är arbetsköparen som enväldigt bestämmer. Medbestämmandelagen eller ett eventuellt medbestämmandeavtal förändrar inte detta faktum. Makten utgår från ägandet, och vill inte ägarna ställa deltidsarbete till förfogande, kan den fackliga organisationen efter strandade förhandlingar bara konstatera att arbetsköparen ställer arbetaren utanför rätten att tillgodogöra sig delpensionen. Kvar står bara förtidspension eller förtida uttag att ta till, om man inte känner sig orka med heltidsarbetet men ändå vill fortsätta att jobba. Det finns visserligen också tillfällen där det är absolut omöjligt att arrangera deltidsarbete. får ändå inte arbetarna och tjänstemännen ställas utanför möjligheten till delpension. Då borde i stället undantag kunna göras i regeln att deltidsarbete måste till för att pensionsformen skall kunna utnyttjas. I dessa fall bör det räcka med att den fackliga organisationen inger framställan om delpension och att det resterande inkomstbortfallet täcks med halv ersättning från arbetslöshetskassan. Kostnadsbel ast ningen som här kommer i fråga för A-kassorna bör kompenseras genom statliga bidrag. Kvar står alltså att det i de allra flesta fall är arbetsköparna det beror på om delpension kan åtnjutas eller ej. Därför är det naturligt att den fackliga organisationen får lagfäst rätt att avgöra möjligheten till deltidsarbete. Det kan ske på så sätt att facket erhåller tolkningsrätten när det gäller att avgöra vilka arbeten som kommer att kunna göras till deltidsarbeten. Vi är övertygade om att facket inte kommer att missbruka den rätten, vilket säkerligen många arbetsköpare kommer att försöka göra gällande. Därför föreslår vi tolkningsrätt för den fackliga organisationen i vad gäller avgörande om deltidsarbeten. Erforderliga författningstexter förutsätts vederbörande utskott utarbeta, alternativt att hemställan riktas till regeringen. Med stöd av det anförda föreslås att beslutar 1. att hos regeringen hemställa om en kartläggning av vilka yrkesgrupper som är sysselsatta i så tungt och påfrestande arbete, och vilkas arbetsmiljö kännetecknas av så stora hälso- och olycksfallsrisker, att de bör åtnjuta en kollektiv tidigare pen sionering med full pension, samt att förslag härom skyndsammast föreläggs , 2. att de anställdas fackliga organisationer ges tolkningsföreträde vid avgörandet om vilka arbeten som skall komma i fråga som deltidsarbete i samband med delpension, 3. att, därest deltidsarbete inte kunnat ordnas, delpension likväl skall kunna beviljas, under förutsättning att den anställdes fackliga organisation ingivit framställan därom, och att inkomstbortfallet täcks med halv ersättning från A-kassa samt att A-kassan kompenseras för sådant uttag med statligt bidrag. (vpk) i (vpk) i