mot · G0021010 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77:1010 av m. fl. om den kommunala skatteutjämningen m. m. Kommunalskattens storlek i olika kommuner beror på de utgifter den kommunala verksamheten kräver och de inkomster som står till kommunernas förfogande. Avgörande för en kommuns inkomster är skatteunderlaget, dvs. de beskattningsbara inkomsterna från fysiska och juridiska skattebetalare. I viss utsträckning är skillnader i kommunalskattens storlek mellan olika kommuner ett resultat av olikheter i den kommunala verksamhetens standard. Sådana variationer måste accepteras som ett resultat av den kommunala självstyrelsen och den därmed förenade självständiga beskattningsrätten. 1 är skillnader i kommunalskatternas storlek i mindre utsträckning ett resultat av variationer i standard. Inom länet är det i första hand de betydande skillnaderna i skattekraft som utgör orsaken till de stora skillnaderna i utdebitering mellan kommunerna. Skillnaden mellan högsta och lägsta skattekraft uppgick till 139 skattekronor och har ökat till 160 skattekronor. Dessa skillnader återspeglar olikheter i inkomstförhållanden och befolkningsstruktur och är därför ett uttryck för den stora segregationen inom regionen. Medelskattekraften har ökat från 210 till 252 skattekronor. Båda åren är det samma 18 kommuner av länets 23 som har en skattekraft som understiger medelskattekraften. Ett sammanvägt medeltal för de fem kommuner som har den högsta skattekraften jämfört med motsvarande medeltal för de fem kommuner som har den lägsta skattekraften visar att skillnaden ökar . var medeltalet för de fem kommunerna med högsta skattekraften 249 skattekronor och för de fem kommunerna med lägsta skattekraften ; är motsvarande medeltal 297 resp. 177 skattekronor. Ökningen av medeltalet för kommunerna med den högsta skattekraften var således 48 skattekronor, medan medeltalet för kommunerna med den lägsta skattekraften endast ökade med 29 skattekronor. De rådande olikheterna mellan kommunerna inom kan möjligen inte lösas inom ramen för ett generellt statligt skatteutjämningssystem. Därför har och i framställning till regeringen begärt att skatteutjämningsutredning skulle fa i uppdrag att framlägga förslag som möjliggör en inomregional beslut i anledning av finansutskottets betänkande 1975/76:39 innebar i sak samma hemställan. Den socialdemokratiska regeringens avsikt var att lägga fram förslag till en skatteutjämningsreform som skulle träda i kraft fr. o. m. . Efter regeringsskiftet har den borgerliga regeringen entledigat skatteutjämningsutredning och kommunalekonomiska utredningen samt tillkallat en ny utredning, kommunalekonomiska utredning, för att fullfölja arbetet i de båda tidigare utredningarna men med ändrade direktiv. I direktiven för den nya utredningen säger den borgerliga regeringen att kommittén bör även pröva om den statliga skatteutjämningen behöver kompletteras med en inomregional skatteutjämning. Denna formulering i direktiven avviker från beslut (FiU 1975/76:39) där det sägs att skatteutjämningsutredningen skyndsamt skall pröva möjligheterna att lagstiftningsvägen skapa förutsättningar för en inomregional skatteutjämning. 1 framställningen från och begärdes att utredningen skulle få i uppdrag att framlägga förslag som möjliggjorde en inomregional skatteutjämning. Till detta kommer att, enligt direktiven, utredningsarbetet försenas så att förslag till förändringar av skatteutjämningssystemet kan bli tillämpbara först fr. o. m. Mot denna bakgrund är det angeläget att på nytt upprepar sitt krav på förslag som möjliggör en inomregional skatteutjämning. Med hänsyn till förseningen av utredningsarbetet är det vidare nödvändigt att, i avvaktan på utredningens förslag, regeringen vidtar åtgärder för att avhjälpa den ekonomiskt svåra situation som många kommuner, exempelvis och , hamnar i genom den borgerliga regeringens agerande. gällande utbetalningsregler för huvuddelen av statsbidragen innebär att kommunerna erhåller bidragen i efterskott, oftast året efter det att kostnaden uppstått, eller att förskott utgår, men då i regel ej med kommunens hela statsbidragsberättigade kostnad. Genom en snabb utbyggnad av den kommunala servicen, ofta med stöd av statliga stimulansåtgärder och kraftiga låglönesatsningar för de kommunalanställda, har statsbidragsfordringarna ökat mycket snabbt. Nedanstående tabell visar, som exempel på detta, faktisk utveckling och prognos 1976-1977 för kommun. 1976/77:1010 11 Relationer statsbidragsfordringar - skatteinkomster för nettodriftskostnader De redovisade snabba ökningarna av statsbidragsfordringarna medför stora påfrestningar på kommunens likviditet. Av tabellen framgår att statsbidragsfordringarna ställda i relation till skatteinkomsterna för driftkostnader ökar kraftigt. beräknas fordringarna motsvara ungefär 1/3 av skatteinkomsterna. I avvaktan på eventuella förslag från utredningen om kommunernas ekonomi bör regeringen efter särskild prövning kunna medge att extra förskott på statsbidragsfordringar utbetalas. I första hand bör sådana extra förskott kunna komma i fråga för skolväsendet och den sociala verksamheten. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställer vi 1. hos regeringen begär att utredningen om kommunernas ekonomi ges i uppdrag att skyndsamt framlägga förslag som möjliggör en inomregional skatteutjämning, 2. hos regeringen hemställer om åtgärder för att avhjälpa den ekonomiskt svåra situation många kommuner, exempelvis och , hamnar i genom regeringens försening av utredningsarbetet för den kommunala skatteutjämningen, 3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet för vissa kommuner att erhålla möjligheter till extra förskott på innestående statsbidrag.