mot · G002980 · 1977-01-24 00:00:00 — Detta måste dock ske på ett sådant sätt att kraven på personlig integritet fördem som finns med i personregistren inte träds för nära. Enligt vår uppfattning bör datalagskommittén göra en bred analys av möjligheterna på detta område. Det finns en uppenbar risk för att kommittén till den grad koncentrerar sig på den översyn av datalagen som är dess huvuduppgift att frågorna kring hur datatekniken skall kunna utnyttjas för att öka allmänhetens insyn i myndigheternas verksamhet riskerar att försummas. Denna risk blir inte mindre av att det här med nödvändighet rör sig om en uppgift som endast kan lösas och där även direkt forsknings- och utvecklingsarbete kring datasystemen kommer att behövas. Som underlag för detta arbete är det viktigt att en inventering snabbt kommer i gång av hur datoriseringen inom den statliga sektorn har påverkat och kommer att påverka allmänhetens tillgång till information. Vilka statliga data kan väntas läggas i datorer, hur kommer det att påverka medborgarnas möjligheter att faktiskt använda sig av offentlighetsprincipen och information lagrad i myndigheternas datorsystem. Statskontoret bör i samarbete med datalagskommittén få i uppdrag att göra en sådan utvärdering och inventering. På grundval av denna utvärdering bör generella riktlinjer utformas för hur allmänhetens rätt till insyn i verksamheten skall beaktas när myndighet står i begrepp att lägga över pappersbunden information i ett datasystem. Om möjligt bör denna utvärdering göras i samarbete med , så att riktlinjerna kan bli styrande för hela den offentliga sektorn. Statskontoret bör även få i uppdrag att utreda i vilken utsträckning som existerande datorsystem bör förändras för att bevara och om möjligt förstärka offentlighetsprincipen, utan att därför detta tillåts komma i konflikt med vad hänsynstagandet till den personliga integriteten kräver. I diskussionen om dessa problem har också framförts förslag om att man borde placera datorterminaler på folkbiblioteken, tillgängliga för allmänheten. Via dessa terminaler skulle information om samhället kunna göras lättare tillgänglig för större grupper av människor. Man har bl. a. diskuterat att använda sådana system för att låta allmänheten få tillgång till offentliga handlingar inom ur insynssynpunkt viktiga områden. Detta skulle kunna bli ett mycket viktigt instrument för en utökad medborgarkontroll över den kommunala och statliga verksamheten. 1976/77: 980 Andra användningar av sådana datorsystem är varuregister, som skulle hjälpa allmänheten alt hitta var en viss vara kan köpas och jämföra priser. Datorn skulle också tänkas ge konsumentupplysning, upplysning om lagar och förordningar m. m. Av ekonomiska skäl är inte detta slag av system möjligt i stor skala . Men det är möjligt och viktigt med ett fördjupat studium och försöksverksamhet för att pröva dessa möjligheter. De sjunkande datorkostnaderna kan snabbt göra sådan datoranvändning ekonomiskt möjlig. I anslutning till Rl-systemet (Rättsväsendets informationssystem) har byggt upp ett informationssystem som förefaller att vara av betydande intresse i detta sammanhang och väl lämpat för en försöksverksamhet. I detta system finns redan nu en hel del databaser av allmänt intresse. Deltagande organ och myndigheter är bl. a. , domstolsväsendet, datainspektionen, , och , och fler tillkommer efter hand. Antalet terminaler anslutna till systemet är f. n. ett 50-tal. I systemet lagras uppgifter om olika rättsfall av prejudicerande betydelse, där lagras uppgifter om lagar och författningar liksom om pågående utredningar m. m. Systemet fungerar kort uttryckt som ett slags uppslagsverk, fast med ständigt aktuella uppgifter och med hjälpmedel, så att datorn kan hjälpa användaren att snabbt ta fram den efterfrågade informationen i databaserna. Mera i detalj innehåller datasystemet bl. a. följande: Uppgifter på samtliga offentliga utredningar och departementsutredningar : direktiv, arbetsplaner och arbetsläge, utredningsledamöter m. m. När det gäller författningstexter finns inte mindre än 3 500 författningar och lagar registrerade, vilket är den mest kompletta samling som finns på ett ställe. När det gäller domstolsväsendet så finns bl. a. kammarrätternas och regeringsrätternas diarier registrerade, liksom 2 500 rättsfall av prejudicerande betydelse. Planering pågår för ytterligare registrering av utslag vid högsta domstolen och hovrätterna. En liknande planering pågår också för att ta in utslagen vid Arbetsdomstolen och Bostadsdomstolen. Vad gäller datainspektionen så är det bl. a. aktuellt att föra in viktigare principfall. Samarbete pågåräven föratt integrera system med biblioteksväsendets datasystem (LIBRIS). Det är ingen tvekan om att detta informationssystem är av intresse även utanför de direkt inblandade myndigheterna. Man kan fråga sig om inte riksdagsledamöterna skulle kunna ha stor nytta i sitt arbete av att ha tillgång till det material som här finns samlat och som via en dataterminal skulle kunna finnas direkt och tillgängligt för en detaljerad sökning. Dessutom är det så att allt riksdagstryck som finns samlat på dator utan alltför betydande kostnader kan göras tillgängligt inom ramen för samma system, vilket skulle göra informationssystemet mer användbart för ledamöter och tjänstemän. 1976/77: 980 bör därför besluta utreda frågan om anslutning via dataterminal till informationssystem. Utredningen bör göras under ledning av förvaltningsstyrelse, och förslag om frågan bör kunna föreläggas nästa års riksdag. I samband med att via dataterminal får tillgång till informationssystem bör också en viss försöksverksamhet med dataterminaler i folkbibliotek komma till stånd. Denna försöksverksamhet bör ske i form av ett särskilt utvecklingsprojekt, som i den första fasen planeras för att omfatta ett mindre antal kommunbibliotek. Styrelsen för teknisk utveckling och statskontoret bör ges i uppdrag att göra en förstudie. Förstudien skall bedöma kostnaden och nyttan av olika tillämpningar av försöksverksamhet i liten skala med allmänhetens informationssystem" och presentera ett förslag som innehåller flera alternativ i olika kostnadslägen, med angivande av vad de skulle kosta att genomföra och vilken service allmänheten skulle fä av systemet. Förstudien bör vara klar i så god tid att statsmakterna kan ta ställning till dess förslag . Datorer som stöd för regional utveckling Datorer samverkande i telekommunikationssystem kan öka möjligheterna för kommunikation och kontakt mellan människor som är geografiskt skilda åt. Försök med datorsystem för kommunikation via datorer bör därför stimuleras. Detta slag av datoranvändning minskar beroendet av geografisk närhet; via telekommunikation blir avstånden mindre. 1 det system som på försöksbasis används vid universitetsdatacentralen i deltar regelbundet personer, placerade i , , , och . Arbetsgruppen har t. ex. kunnat arbeta med att gemensamt lösa problem genom dagliga kontakter via datorn, trots att deltagarna befunnit sig på olika håll i landet. En sådan användning av datorer öppnar ytterligare en möjlighet till ett mer decentraliserat samhälle. Personer med perifer geografisk placering kan ha lika god kontakt som personer med central geografisk placering. Försöken på detta område bör byggas ut. Det är lämpligt att pröva dem inom myndigheter som är eller kommer att bli uppdelade genom utlokalisering, t. ex. och försäkringskassorna eller (som skall utlokaliseras till , , , och ). Stora tidsmässiga och ekonomiska vinster ligger inom räckhåll om resor och sammanträden på annan ort kan minskas med hjälp av en utvecklad tele- och datorteknik. Utvecklingsarbete och försöksverksamhet på detta område skulle därför kunna fä stor betydelse inte bara när det gäller att stödja en aktiv regionalpolitik. Styrelsen för teknisk utveckling bör ges i uppdrag att i samarbete med någon lämplig statlig myndighet inleda praktisk försöksverksamhet med s. k. datorsystem av typen telemötessystem. 1976/77: 980 Behovet av framtidsstudier kring datateknik och dess sociala effekter Som datasamordningskommittén har framhållit i sitt avlämnade betänkande (SOU 1976:58) finns det stort behov av långsiktigt inriktad forskning kring de möjligheter och problem som användningen av telekommunikationer, datateknik och annan informationsteknologi kommer att innebära. Man kan förutse att utvecklingen på telekommunikations- och ADBområdena efter hand skapar tekniska förutsättningar för en rad nya, alltmer avancerade tillämpningar av datatekniken i vid mening. Ett område som inte har berörts i motionen avser tillämpningar som man kan förutse kan komma att användas direkt i hemmen. Detta tillämpningsområde kan användas för att helt kort illustrera behovet av framtidsstudier kring datatekniken och dess långsiktiga, sociala effekter. Som skäl för satsningar på s. k. hemterminaler till olika datasystem brukar det anföras att man härigenom kan ge medborgarna bättre service och ett rikare liv i olika avseenden, bl. a. ökade möjligheter till utbildning, individuellt inriktad information, kuiturkonsumtion och förströelse samt bättre möjligheter till insyn och aktivt deltagande i de offentliga organens planerings- och beslutsprocesser. kan man här också förutse olika problem från integritetsskyddssynpunkt, risker för ökad ojämlikhet mellan dem som behärskar den nya tekniken och dem som inte gör det. Man kan vidare nämna risker för färre sociala kontakter och ökad isolering. Det bör vara en uppgift för sekretariatet för framtidsstudier att sätta i gång översiktliga studier kring datatekniken i ett framtidsperspektiv. bör också ges i uppdrag att utarbeta ett förslag till ett forskningsprogram kring de sociala effekterna av tänkbara utvecklingslinjer i vad gäller datatekniken. Inriktningen av detta forskningsprogram bör bl. a. styras av behovet att skapa handlingsberedskap, när det gäller att ta ställning till datateknikens utveckling på olika områden. Inrättande av ett dataråd föreslog inrättandet av ett särskilt dataråd med uppgift att vara rådgivande organ för statsmakterna i frågor som rör dataområdet och datapolitiken. I rådet borde enligt utredningen såväl användarintressen som tillverkare vara representerade. Förslaget har ännu inte förverkligats, möjligen beroende på att dataindustriutredningen ansåg att datarådet borde vara ett forum för diskussioner såväl kring datateknikens användningssida som beträffande industripolitiken på dataområdet. Enligt vår uppfattning, och mot bakgrund av vad som anförts i motionen, finns det främst behov av ett användarinriktat dataråd, som bevakar en 1976/77: 980 utveckling av datatekniken och dess sociala effekter på kortare och . Eftersom statskontoret utgör statens centrala organ när det gäller datafrågor och utnyttjande av datorer inom statsförvaltningen bör detta dataråd organisatoriskt knytas till denna myndighet. bör vara remissorgan och komma med förslag och synpunkter i alla de fall där datatekniken har eller kan väntas fl sociala effekter av bl. a. det slag som har redovisats i motionen. Rådet bör innefatta representanter för användarintresset, löntagarna och allmänintresset liksom för statliga myndigheter. Representanterna för de tre förstnämnda intressena bör vara i majoritet. bör inte ha uppgifter av operativ karaktär. Verkställigheten av de skilda åtgärder som kan komma att bli aktuella bör ankomma på ordinarie organ och myndigheter. För utredningar och underlag för sina förslag och ställningstaganden bör dock datarådet kunna repliera på ett mindre sekretariat med vissa fasta resurser och pengar för att kunna lägga ut konsultuppdrag. Sekretariatet bör administrativt anknytas till statskontoret. Statskontoret bör ges i uppdrag att komma med närmare förslag beträffande inrättandet av ett sådant dataråd. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställes1 att beslutar uttala 1. att sysselsättningsutredningen skall ges tilläggsdirektiv att fullfölja och komplettera tidigare prognoser över datateknikens effekter på sysselsättningen inom olika sektorer av arbetslivet, 2. att centrum för arbetslivsfrågor skall ges i uppdrag att initiera och stödja forsknings- och utvecklingsprojekt som syftar till att anpassa datasystemen inom arbetslivet efter de anställdas krav på medbestämmande och en bättre arbetsmiljö, 3. att staten i sin egenskap av arbetsgivare skall utarbeta och anta riktlinjer för hur myndigheterna positivt skall möta kraven från de anställdas organisationer på medbestämmande över utformningen av datasystem som påverkar de anställdas arbetssituation. () () '(Se även motionerna 1976/77:981-984)