mot · G10258 · 1977-11-16 00:00:00 — Till detta kommer att den yrkesförberedande utbildningen genom skolreformerna stegvis har flyttats från till närmast högre stadium. Det är därför naturligt att särskilt uppmärksamma gymnasieskolans innehåll och organisation när man vill vidga ungdomarnas möjligheter att skaffa sig en fast förankring i arbetslivet. a. av dessa skäl tillkallade den socialdemokratiska regeringen en utredning om den gymnasiala utbildningen. 1 avvaktan på resultat av denna utredning måste dock skolan göra vad den kan för den grupp ungdomar som inte finnér gymnasieskolan attraktiv. Vi har i tidigare partimotion framhållit att arbetsmarknadsinformationen i årskurs 9 måste göras effektivare och övergången grundskola-gymnasieskola smidigare. Skolmyndigheterna måste leva upp till sitt ansvar att följa upp ungdomar som slutar efter och informera om gymnasieskolans utbildningsutbud. I en partimotion krävde socialdemokraterna att () skulle få i uppdrag att planera korta yrkesinriktade och påbyggbara kurser i gymnasieskolan . I motionen föreslogs en omfattning av 2 000 årselevplatser. Genom att det är fråga om relativt korta kurser skulle mera än 10 000 ungdomar komma i fråga. Kurserna skulle ingå som ett permanent inslag i gymnasieskolan främst för att fånga upp de ungdomar som inte påbörjar eller avbryter sin gymnasieskolutbildning. Den borgerliga riksdagsmajoriteten avslog förslaget med hänvisning till att regeringen medgav att SÖ fick anordna korta, yrkesinriktade kurser . När började fanns inga korta, yrkesinriktade kurser, trots att SÖ hade begärt att förordningen skulle förlängas. Sedermera har emellertid en sådan förlängning kommit till stånd, och SÖ har fått bemyndigande att överskrida det fastställda antalet platser i gymnasieskolan med 1 700 årselevplatser. Enligt vår uppfattning är det en bättre lösning att ett system med korta yrkesinriktade kurser byggs in i gymnasieskolan som ett permanent inslag, så att berörda skolmyndigheter kan planera verksamheten på lång sikt. Därmed kan gymnasieskolan erbjuda ett än mer flexibelt och attraktivt val av studiealternativ. Även skoltrötta och svagt motiverade elever skulle därmed kunna finna en meningsfull utbildningsform. Ett mer flexibelt utbud av utbildningar inom gymnasieskolans ram blir än mer angeläget i skenet av att ungdomskullarna i gymnasieåldrarna kommer att öka kraftigt . För att klara denna tillfälliga ansvällning krävs extraordinära åtgärder för att öka gymnasieskolans utbildningskapacitet. Ett program för hur denna situation skall mötas måste utarbetas, så att inte en stor del av de kommande årskullarna i gymnasieålder måste avvisas från utbildningsväsendet. Det bör ingå i ungdomskommissionens uppgifter att föra även dessa frågor fram till en lösning. Målet arbete, praktik eller utbildning måste enligt socialdemokratins uppfattning omfatta alla ungdomar. Särskilda insatser måste göras för de ungdomar som har drabbats av handikapp av olika slag. Detta gäller såväl fysiska som psykiska och sociala handikapp. Samhället måste göra kraftfulla insatser för att bereda dessa ungdomar andra möjligheter än förtidspension, något som måste vara det allra sista alternativet. De handikappade ungdomarnas vilja att utföra en produktiv samhällsinsats har kommit till uttryck i ett förslag från () om de handikappade ungdomarnas möjligheter att få arbetslivspraktik. förstärktes stödet för handikappade ungdomar i halvskyddat arbete. Detta stöd utgår till ungdomar som är svårt fysiskt handikappade eller utvecklingsstörda. Stödet uppgår till av lönekostnaderna och till Det räcker dock inte att enbart skapa de ekonomiska förutsättningarna för att de handikappade ungdomarna skall kunna erhålla arbetslivspraktik. Dessutom krävs särskilda insatser för att åstadkomma ett regelmässigt användande av denna möjlighet. Det måste vara en angelägen uppgift för kommissionen att få till stånd en försöksverksamhet med sådana insatser. Detta kan ske genom att möjligheterna till arbetslivspraktik regelmässigt och noga prövas i alla nya förtidspensionsfall på vissa försöksorter. kunna komma en uppsökande verksamhet bland dem som redan är förtidspensionerade. Denna verksamhet skulle bedrivas i nära samarbete med de handikappades egna organisationer. Ungdomsarbetslösheten är ett stort socialt problem i de flesta länder. I en råd nationer har arbetslösheten bland de unga fem- eller sexdubblats . Det är angeläget att kampen för ungdomens sysselsättning förs kraftfullt även inom internationella organ. Socialistinternationalen (SI), Fria fackföreningsinternationalen (FFI), Socialistiska ungdomsinternationalen (IUSY) och Socialistiska kvinnointernationalen (ICSDW) höll i Ziirich en konferens om ungdomens sysselsättningsproblem. Konferensens slutsatser ansluter nära till den uppläggning av kampen mot ungdomsarbetslösheten som förespråkas i denna motion. Det är i detta sammanhang av stor vikt att den tar initiativ i samma riktning till starka rekommendationer om åtgärder för att motverka ungdomsarbetslösheten vid den om ungdomens sysselsättning som kommer att hållas i . 2.3.2 Trygghet i anställningen Strävan att ge arbete åt alla innefattar också trygghet i anställningen. Grunden för detta är lagstiftningen om anställningsskydd. Den innebär en skyldighet för varje arbetsgivare att ta ansvar för varje anställd. Arbetsmarknadsministern har beslutat om en översyn av anställningsskyddslagstiftningen. Varje försök att urholka den lagstadgade tryggheten i anställningen måste slås tillbaka. De lagstadgade skyldigheterna har förenats med ekonomiska stimulanser för att påverka företagens personalpolitik, så att den bättre stämmer med sysselsättningspolitikens mål. Därmed har betydande resultat kunnat uppnås när det gäller att undvika arbetslöshet, som beror på konjunkturförändringar. infördes på förslag av den borgerliga regeringen ett tillfälligt sysselsättningsbidrag för industriföretag med dominerande ställning på en ort, vilka måste minska produktionen avsevärt och därför har en långsiktigt övertalig arbetsstyrka som måste sägas upp. Som villkor för bidraget gäller att företaget inte varslar om permitteringar eller uppsägningar. Bidraget uppgår till av lönekostnaden för den övertaliga arbetsstyrkan om denna sysselsätts med arbete vid sidan av den egentliga produktionen. I propositionen 1977/78:32 föreslår nu regeringen att detta tillfälliga sysselsättningsstöd bör kunna utgå även . Med anledning härav vill vi anföra följande. Den svenska industrin har med framgång kunnat utnyttja tekniska forskningsresultat. Genom industriellt innovations- och utvecklingsarbete har vårt land utvecklats till en ledande industrination. Genom produktion av tekniskt kvalificerade produkter av hög kvalitet har grunden lagts för den svenska industrins konkurrenskraft och lönebetalningsförmåga. En satsning inom svensk industri måste inbegripa betydande insatser i vad gäller såväl planering och kapitalinsatser som förstärkning av den tekniska forskningen och det industriella utvecklingsarbetet. Inom vissa branscher och företag möter man f. n. svårigheter att finna avsättning för sin produktion. Detta har sin grund i konjunkturella och strukturella förhållanden. I sin omsorg om företagens lönsamhet möter företagsledningarna oftast dessa problem genom neddragning av personalstyrkan. Mot bakgrund av vad vi tidigare anfört om betydelsen av fortsatt förstärkt forsknings- och utvecklingsarbete i de svenska företagen och med hänsyn till riskerna för att företagen i nuvarande konjunkturläge väljer att reducera insatserna på detta område understryker vi vikten av att tillfälligt sysselsättningsbidrag av lönekostnaden nyttjas för att bereda arbetstagare som tidigare sysselsatts i egentlig produktion möjlighet att gå in i arbetet med att utveckla företagets produktionsmetoder och produkter. Härigenom kan utvecklingsfunktionen inom företagen tillföras de erfarenheter och kunskaper som de yrkesverksamma besitter och som oftast inte tas till vara. skulle företagens möjligheter öka att genom aktiv produktutveckling långsiktigt stärka sin ställning på marknaden. I vår motion 1976/77:1524 underströk vi vår uppfattning att stora och vinstrika företag, vilka äger ekonomiska förutsättningar att själva bära sitt sociala ansvar för sysselsättning och produktion, inte bör komma i åtnjutande av tillfälligt sysselsättningsbidrag av lönekostnaderna. I enlighet härmed bör, enligt vår mening, tillfälligt sysselsättningsbidrag utgå endast i de fall företaget självt inte har möjlighet att ta detta sociala ansvar. Detta bör då självfallet också ha kommit till uttryck i företagens utdelningspolitik. I detta sammanhang bör nämnas att vi i vår motion om riktlinjerna förden ekonomiska politiken lägger fram förslag till lag om begränsning av vinstutdelning i aktiebolag. 2.3.3 Åtgärder för undanröjande av förvärvshinder Med utgångspunkt i de praktiska förhållandena på arbetsmarknaden är det sysselsättningspolitikens uppgift att medverka till att systematiskt riva ner hinder som stänger människor ute från arbetslivet. Socialdemokratin har bakom sig ett omfattande reformarbete för att förnya arbetslivets villkor. Detta arbete syftar till en utjämning och en kvalitetshöjning när det gäller arbets-och anställningsvillkor. Dit hör reformerna rörande arbetsmiljön, förkortningen av arbetstiden, förlängningen av semestern, förbättringen av villkoren i sjuk- och pensionsförsäkringen, införandet av ett lagfäst anställningsskydd och medbestämmandet för de anställda. Anpassningsgruppernas verksamhet och åtgärderna för arbetsanpassning är några av uttrycken för den socialdemokratiska strävan att bereda arbete åt dem som har någon form av arbetshandikapp. Som framgått i det tidigare avsnittet 2.3.1 möter unga människor ofta hinder när de skall etablera sig på arbetsmarknaden. Flertalet av de åtgärder som behandlades i avsnittet rörande ungdomens sysselsättningsmöjligheter är att uppfatta som insatser för att bryta förvärvshinder. Bristen på yrkesutbildning är ofta ett avgörande hinder för människors möjligheter att erhålla ett förvärvsarbete. Det har därför länge varit en linje i svensk arbetsmarknadspolitik att utnyttja tider med nedgång på arbetsmarknaden till att erbjuda människor med bristande utbildning möjligheter till förkovran. Vi upplever med vikande efterfrågan på arbetskraft. Därmed ställs de handikappade inför särskilt svåra problem i sin strävan att få ett arbete. Vi föreslår därför och återupprepar därmed vårt förslag från motionen 1976/77:543 att bidraget för utbildning av arbetshandikappade i företag enligt huvudregeln höjs till /timme. De nya statsbidragsreglerna bör träda i kraft . De merkostnader för statsverket som kan föranledas av vårt förslag torde väl rymmas inom ramen för anvisade medel. Regeringen föreslår att det nuvarande stödet med /timme till företag som utbildar de anställda i stället föra» permittera eller varsla om uppsägning förlängs till att omfatta . föreslås att stöd utgår med /timme vid yrkesinriktad utbildning. Vi föreslår att , som ett förtydligande av regeringens förslag, beslutar att, om så påyrkas av facklig organisation, inom ramen för yrkesutbildning med statsbidrag på /timme får ingå även utbildning i arbetarskydd, medbestämmandefrågor, miljöfrågor, arbetslivskunskap m. m. Stöd bör kunna utgå till sådan utbildning . Den nu uppkomna arbetsmarknadssituationen bör utnyttjas för ytterligare åtgärder för att anpassa arbetsplatserna till de handikappades behov och därmed bryta dessa gruppers förvärvshinder. Vi vill därför understryka vikten av att regeringen vidtar de åtgärder som krävs för att successivt stärka verksamheten med särskilda anpassningsgrupper inom företagen. Vi vill vidare peka på de möjligheter som finns att utnyttja det tillfälliga sysselsättningsbidraget för miljöförbättrande åtgärder m. m. på arbetsplatserna för att eliminera hinder för de handikappades sysselsättning. Som ett led i effektiviseringen av arbetsmarknadspolitiken föreslog AMS ett nytt system för bidragsgivningen till kommunala beredskapsarbeten. Syftet med förslaget var att främja en planering av arbetsintensiva dagsverksbilliga projekt. Enligt AMS är det ett allmänt intresse att statsbidraget till beredskapsarbeten genererar största möjliga sysselsättning. Regeringen har dock ännu inte presenterat något förslag till reformering av bidragssystemet. Vi beklagar att regeringen på detta sätt har fördröjt denna angelägna reformering av bidragssystemet, trots att det föreligger en bred enighet bland remissinstanserna om dess värde. Vi föreslår därför att begär att regeringen med förtur lägger fram förslag om nya statsbidragsbestämmelser för beredskapsarbeten som bättre stimulerar kommunerna att påbörja dagsverksbilliga arbeten. Vid vissa dagsverksbilliga kommunala beredskapsarbeten som ordnas för ungdom och andra nytillträdande utgår statsbidrag av kostnaderna. Regeringen har beslutat att förlänga denna verksamhet till . Däremot har regeringen inte ansett sig kunna tillmötesgå AMS hemställan om att motsvarande statsbidrag skall utgå även för dagsverksbilliga beredskapsarbeten för bl. a. handikappade. Regeringen anger att den pågående översynen av statsbidragsbestämmelserna för kommunala beredskapsarbeten lägger hinder i vägen härför. Alldenstund statsbidrag av kostnaderna kan utgå för dagsverksbilliga beredskapsarbeten för ungdom och andra nytillträdande, har vi inte kunnat finna skäl som talar mot att denna grupp utvidgas till att även omfatta handikappade. Med hänsyn till de nuvarande svårigheterna på arbetsmarknaden för de handikappade föreslår vi att beslutar att nuvarande statsbidragsregler ändras så, att bidrag bör kunna utgå även till dagsverksbilliga beredskapsarbeten för handikappade. Vårt förslag avser tiden fram till utgången av och bör avse beredskapsarbeten, varom beslut fattas fr. o. m. och som upparbetas t. o. m. . De merutgifter för staten som kan föranledas av vårt förslag torde väl kunna täckas med anvisade medel. 2.3.4 Jämställdhet i arbetslivet Ett centralt mål för socialdemokratin är att inom ramen för sysselsättningspolitiken skapa jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet. Detta ställer krav på förändringar av förhållandena även utanför arbetsplatsen, t. ex. en kraftig utbyggnad av den kommunala barnomsorgen, förbättrade resemöjligheter och bättre planering av bebyggelsen som underlättar resorna mellan arbete och bostadsort. Denna del i arbetet för jämställdhet inom arbetslivet utvecklades av socialdemokratin i propositionen 1975/76:211 om samordnad sysselsättnings- och regionalpolitik. Vi kommer målmedvetet att föra politiken vidare enligt de riktlinjer som vi där lagt fast. Inom arbetsförmedlingen och arbetsmarknadsutbildningen kan göras viktiga insatser för att motverka ett könsbundet yrkesval. Som framgått tidigare föreslår regeringen nu att utbildningsbidrag med /timme skall utgå för yrkesinriktad utbildning inom företagen. Kvinnorna har ofta till följd av bristande yrkesutbildning en svagare ställning på arbetsmarknaden än män. Vi föreslår därför att ger regeringen till känna att särskilda ansträngningar bör göras för att med denna stödform bereda sysselsatta kvinnor möjlighet till yrkesutbildning. sättet skulle nuvarande arbetsmarknadssituation kunna utnyttjas för att stärka kvinnornas långsiktiga möjligheter till arbete och utkomst. utgår det s. k. jämställdhetsbidraget för arbetsgivare som anställer och utbildar kvinnor resp. män till vissa yrken som domineras av det motsatta könet med /tim. i hela landet. I åtta försökslän utgår bidraget med /tim. efter regeringsbeslut våren 1977.1 dessa delar av landet utgår det förhöjda stödet för anställning och utbildning i ett större antal yrken än i övriga delar av landet. I motionen 1976/77:543 föreslog vi att bidraget skulle höjas till /tim. i hela landet och att reglerna beträffande vilka yrkeskategorier som kan komma i fråga skulle ändras så, att en bättre anpassning kan ske till skilda förhållanden i olika län. Den borgerliga riksdagsmajoriteten avslog vårt förslag om höjda bidrag. Under hänvisning till behovet av att i nuvarande arbetsmarknadsläge med obruten kraft hävda kraven på jämställdhet i arbetslivet återupprepar vi vårt förslag. Det förhöjda bidraget bör utgå för utbildning som påbörjas efter . Kostnaderna för den föreslagna reformen beräknas rymmas inom ramen för de medel som anvisats för att täcka de totala kostnaderna för arbetsmarknadsutbildningen. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att begär att regeringen tillkallar en särskild kommission med den sammansättning och uppgift som förordas i motionen för att stärka de ungas ställning på arbetsmarknaden; 2. att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om värdet av att den tar initiativ till starka internationella rekommendationer för att motverka ungdomsarbetslösheten; 3. att med anledning av propositionen 1977/78:32 B 3. Sysselsättningsskapande åtgärder p. 1 om tillfälligt sysselsättningsbidrag till industriföretag med dominerande ställning på orten a. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om värdet av att bidrag utgår för sysselsättning i utvecklingsarbete av personal tidigare verksam i egentlig produktion, b. beslutar att de riktlinjer för bidrag som förordats i motionen bör gälla, c. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om värdet av att verksamhet som bedrivs med stöd av detta bidrag inriktas mot arbetsmiljöförbättrande åtgärder; 4. att med anledning av propositionen 1977/78:32 B 2. Bidrag till arbetsmarknadsutbildning p. a. beslutar att de riktlinjer för utbildning i allmänna ämnen inom ramen för yrkesinriktad utbildning som förordas i motionen bör gälla, b. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om värdet av att kvinnor bereds tillfälle till yrkesutbildning; 5. att beslutar att bidraget för utbildning av arbetshandikappade enligt huvudregeln höjs från . 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att stärka anpassningsgruppernas arbete inom företagen; 7. att begär att regeringen skyndsamt lägger fram förslag om nya statsbidragsbestämmelser för beredskapsarbeten som bättre stimulerar kommunerna att påbörja dagsverksbilliga arbeten; 8. att med anledning av propositionen 1977/78:32 B 3. Sysselsättningsskapande åtgärder p. 2 beslutar att de riktlinjer för beviljande av förhöjt statsbidrag till kommunala beredskapsarbeten med lågdagsverkskostnad som förordas i motionen bör gälla; 9. att beslutar att jämställdhetsbidraget för arbetsgivare som anställer och utbildar kvinnor resp. män i vissa yrken höjs från 8 resp. . () () () () () () HANS () () () () () () () () () ()