ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G002126 · 1977-01-11 00:00:00 — Motion 1976/77: 126 av m. fl. om bidrag ur Norrlandsfonden till näringslivet i och kommuner Då staten inlöste stamaktierna i aktualiserades frågan om en utvecklingsfond för det norrländska näringslivet. Man avsåg att näringslivet skulle byggas upp i takt med exploateringen av malmtillgångarna. Ett växande näringsliv skulle alltså ersätta avtappningen av råvarutillgången. Då, som , var näringarna i huvudsak baserade på naturtillgångarna skog och malm. En del av vinstmedel, som har sitt ursprung i just malmtillgången, borde komma till användning för att påskynda en utveckling mot ett mera differentierat näringsliv. Efter en utredning beslöt statsmakterna 1961 att inrätta stiftelsen . Med ett årligt tillskott på 15 milj. kr. från - skall Norrlandsfonden "hava till ändamål att främja näringslivets framtida utveckling i , främst i . har tillkommit medel även över statsbudgeten. Enligt beskrivning har fondens uppgifter i detalj kommit att innebära initiativ till att stödja forsknings- och utvecklingsarbete som syftar till en vidareförädling av råvarutillgångar. Resultatet av detta arbete har ibland genererat en direkt produktutveckling. I bästa fall har följden blivit expansion av etablerade företag eller etablering av nya. Mineraljakten är en uppmärksammad återkommande mineralletningskampanj. Den får ses som ett led i fondens utrednings- och inventeringsarbete. Den geografiska gränsen för fondens arbete utgörs alltså av länsgränsen mellan och . I många avseenden är emellertid förhållandena i de båda kommunerna , med landets sydligaste fjällvärld, helt lika det norrländska inlandet. Det gäller t. ex. skogen och dess utnyttjande, det gäller malmen som bryter i Idredelen av kommun. För undertecknade motionärer framstår det därför som helt naturligt att de båda nämnda kommunerna inrangeras i fondens arbetsområde. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till ändring av Norrlandsfondens stadgar, så att och kommuner i kan innefattas i fondens arbete. () () fs) ()
mot · G0021261 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77:1261 av i om regionalpolitisk! stöd till vissa kommuner Västerviksregionen i stort har i jämförelse med andra områden inom län ett relativt väl balanserat näringsliv. Det hindrar inte att olika delar av storkommunen brottas med allvarliga problem. Det gäller främst bruksorterna, som har ett ensidigt sammansatt näringsliv, som gör att möjligheterna att erbjuda kvinnorna i dessa kommundelar förvärvsarbete är utomordentligt små. Kommunens insatser för att söka skapa ett livskraftigt näringsliv för alla som arbetar i har varit betydande men har delvis också motverkats av det beslut som fattats om den fysiska riksplaneringen. Enligt detta beslut utgör norra läns kust tillsammans med en av landets tre obrutna skärgårdskuster. Dessa områden skall genom skyddsåtgärder och utvecklingsplanering disponeras så, att ett allsidigt utnyttjande för fritidsändamål blir möjligt. S. k. miljöstörande industri får inte lokaliseras till sådana områden. Jag har inga invändningar mot beslutet om den fysiska riksplaneringen, men jag hävdar att det är orimligt att befolkningen i ensidigt skall drabbas av att det är ett riksintresse att bevara dess natur. I samband med en väntad strukturrationalisering inom näringslivet samt krav på ökad satsning på regionpolitikens område i stödområdena borde regionalpolitiska stödåtgärder med fördel också kunna användas i detta speciella regionala syfte. har fått tilläggsdirektiv som ger den i uppdrag att se över såväl de medel som kan ställas till stödområdenas förfogande som de gränsdragningar som görs mellan stödområdena och andra regioner med svårigheter. I direktiven ingår inte att också söka möta de behov som den fysiska riksplaneringen skapat i områden som norra läns kust. Därför bör enligt min mening ytterligare tilläggsdirektiv ges sysselsättningsutredningen med syfte att genom särskilda insatser kompensera kommuner som dels frånhänts möjligheten att lokalisera viss typ av industri, dels genom centrala beslut ålagts att som ett riksintresse ställa mark, service m. m. till turismens förfogande. 1 1976/77. 3 sam/. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer jag att beslutar att hos regeringen begära att sysselsättningsutredningen genom tilläggsdirektiv ges i uppdrag att komma med förslag som syftar till att ge kommuner som i rikets intresse ålagts särskilda uppgifter som turistområde kompensation i form av särskilda regionalpolitiska stödåtgärder.
mot · G0021262 · 1977-01-25 00:00:00 — 1. att beslutar att ge regeringen till känna vad som anförts i denna motion, 2. att hos regeringen anhåller om redovisning av regeringens ställningstaganden till länsprogrammet för och därvid anger vilka insatser regeringen är beredd att göra för att förverkliga det regionalpolitiska målet när det gäller befolkning och sysselsättning. GOTAB 53076 Slockholm 1977
mot · G0021263 · 1977-01-25 00:00:00 — 1976/77 1263-1269 om utvidgad företagsdemokrati i statliga företag Den nya medbestämmandelagen som gäller var ett viktigt steg mot ett mer demokratiskt fungerande arbetsliv. Hur stort det ökade inflytandet kommer att bli och i vilka former det kommer att organiseras återstår fortfarande att se. Men att redan bestämmelserna om exempelvis primär förhandlingsskyldighet, informationsskyldighet och tolkningsföreträde för de anställda kommer att få stor betydelse är klart. Ur liberal synvinkel är det naturligt att se medbestämmandelagens genomförande som ett led i arbetslivets demokratisering, inte som dess slutmål. Det långsiktiga målet måste enligt min mening vara ett system med löntagarstyrda företag i en socialt styrd marknadsekonomi. Hur ett sådant system skall se ut och på vilket sätt det arbetsdemokratiska reformarbetet skall utvecklas mer i detalj kan naturligtivs diskuteras. En förstahandsmålsättning bör vara, att arbetet gesen med kapitalet likvärdig ställning i företagen. Detta kan ske genom att en ny aktiebolagslag utarbetas, där ett förvaltningsråd med lika representation för anställda och kapitalägare ersätter bolagsstämman som högsta beslutande organ. Ett förslag om en utredning om förändringar av aktiebolagslagen i denna riktning finns i en motion av () till . Men det är angeläget, att alla möjligheter att pröva olika modeller för ett ökat inflytande för de anställda tas till vara. Här kan de statliga företagen spela en viktig roll. Exempel saknas inte heller som pekar på behovet av maktspridning inom de statliga företagen. De intervjuer som genomförde på i samband med en arbetsdemokratisk undersökning i visade t. ex. på missnöje med möjligheterna att påverka ett beslut som tidigare fattats om nedläggning av sågverksdelen vid företaget. En arbetsdemokratisk experimentverksamhet där t. ex. löntagarstyre, självstyrande avdelningar och likvärdig ställning för arbete och kapital t. ex. genom förvaltningsråd prövas bör därför igångsättas inom de statliga företagen. Med hänvisning till ovanstående hemställes att hos regeringen begär förslag om en utvidgad arbetsdemokratisk experimentverksamhet i de statliga företagen i enlighet med vad som anförs i motionen. 1 1976/77.
mot · G0021267 · 1977-01-25 00:00:00 — av i Stenkyrka m. fl. om höjt statsbidrag till restaurering av medeltida Gotlandskyrkor Bevarandet av de kulturhistoriskt intressanta, i många fall unika, medeltida kyrkobyggnaderna på torde böra betecknas som ett riksintresse. Detta har också vitsordats av . Stora svårigheter föreligger emellertid att finansiera de nödvändiga restaurerings- och underhållsarbetena. De medeltida kyrkornas antal är 92, varav flertalet torde vara från 1300talet. Församlingarna är små, den minsta är Sundre med 65 invånare, och skattetrycket är oftast högt. Kostnaderna för att restaurera kyrkorna är stora; belopp varierande mellan . är inte ovanliga. Enligt landsantikvarien och länsarbetsnämnden på finns det f. n. 21 kyrkor som är i behov av restaurering. Det framstår klart att det för många församlingar är omöjligt att finansiera ifrågavarande byggnadsprojekt. har restaureringarna till stor del utförts som beredskapsarbeten. Det är 18 kyrkor som härigenom rustats upp, varav till 17 hundraprocentigt statsbidrag till den yttre restaureringen utgått från . Fr. o. m. /75 har emellertid inte medgivits att statsbidrag av denna omfattning kan utgå. I stället har, med hänvisning till nya regler, erbjudits i statsbidrag. Restaureringsarbetena har härmed avstannat. Detta är att beklaga även ur sysselsättningssynpunkt. Varje kyrkoobjekt beräknas kräva ca 1 000 dagsverken, och äldre, byggnadskunnig, lokalt bunden arbetskraft har beretts meningsfulla arbeten där deras yrkesskicklighet kommit till sin rätt. Behovet av sådana beredskapsarbeten bedöms kvarstå på . /väcktes flera motioner i här berörda fråga. Motionerna avslogs emellertid med hänvisning till pågående utredning. arbete är viktigt, enär en helhetssyn i fråga om formerna för stödåtgärder för vård och bevarande av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse är angelägen. Då det gäller stödåtgärder för kyrkobyggnader skall de sakkunniga emellertid enligt direktiven bl. a. beakta de pågående överläggningarna om framtida relationer mellan staten och . Det kan befaras att resultat av utredningens arbete i form av praktiska åtgärder därmed kan komma att fördröjas. Det syns därför önskvärt att snara åtgärder vidtas i avvaktan på resultat av utredningens kommande förslag. Gotlandskyrkornas kulturhistoriska värde torde vara tillräckligt verifierat liksom behovet av restaureringsarbetenas snara genomförande. för, enligt vår mening, knappast anses som ett föregripande av byggnadsvårdsutredningens arbete om en återgång nu sker till tidigare behandling och handläggning av här berörda byggnadsärenden. Vi föreslår att, som ett provisorium i avvaktan på praktiska resultat av kommande utredningsförslag, de medeltida Gotlandskyrkornas yttre restaurering får ske som beredskapsarbeten i enlighet med tidigare regler och med statsbidrag upp till 100 96. Med hänvisning till det anförda hemställes att beslutar att medel som disponerar för sysselsättningsskapande åtgärder under /78 skall få användas som statsbidrag till beredskapsarbeten för restaurering av de medeltida Gotlandskyrkorna. () i Stenkyrka () ()
mot · G0021269 · 1977-01-25 00:00:00 — av m. fl. om viss arbetslagstiftnings tillämplighet De arbetsrättsliga lagar som antagits av är nära nog uteslutande konstruerade så att de icke avtalsslutande fackföreningarna inte kan tillgodogöra sig eller utnyttja lagarnas skydds- och förmånsbestämmelser. Detta är en allvarlig brist i lagstiftningen. Vpk har också påtalat detta i tidigare väckta motioner. Det finns all anledning att på nytt aktualisera dessa frågor. All lagstiftning borde rimligtvis utformas så att antagna lagar gäller lika för alla i samhället. Att binda upp lagar, som reglerar viktiga frågor på arbetslivets område, vid frågan huruvida de anställda tillhör den avtalsslutande fackföreningen är helt felaktigt. Det kan i vissa fall innebära att flertalet på en arbetsplats helt ställs utanför lagstiftningen. Ett sådant förhållande råder i flertalet svenska hamnar. organiserar övervägande delen av hamnarbetarna i landet. Denna organisation är dock inte kollektivavtalsslutande. Här gäller således en ordning omvänd mot den som lagstiftarna tänkt sig. Lagarna gäller för en organisation som organiserar omkring en fjärdedel av de anställda men inte för den organisation som organiserar tre fjärdedelar. Ett sådant förhållande kan inte accepteras. Lagen om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen, lagen om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning, lagen om medbestämmande i arbetslivet och arbetarskyddslagen borde gällan även för icke kollektivavtalsslutande fackliga organisationer i de fall dessa klart kan dokumentera att de företräder en betydande del av de anställda på arbetsplatsen. Det bör krävas att sådan organisation företräder minst en femtedel av de anställda och i sina stadgar klart uttalar att fackföreningen har till uppgift att tillvarata medlemmarnas intressen gentemot arbetsköparna - dvs. att det verkligen är fråga om en fackförening. Vi förutsätter att vederbörande utskottet utarbetar erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar uttala som sin mening att de i motionen berörda arbetsmarknadslagarna ändras så att icke avtalsslutande facklig organisation som företräder minst en femtedel av de anställda kan utnyttja lagarna i samma omfattning som de kollekt i vavtalsslutande fackliga organisationerna. (vpk) (vpk) (vpk) i
mot · G002127 · 1977-01-12 00:00:00 — Motion 1976/77:127 om begränsning av tillståndsgivningen för automatspel har haft att ta ställning till motioner om förbud eller inskränkningar av spel med spelautomater, s. k, enarmade banditer. I motion 1975:394 hemställde jag "att automatspel endast får anordnas av folkparker och tivolin med en begränsning till för varje insats. 1 motionen tecknade jag bakgrunden till hur det blivit mer eller mindre fritt fram för spelbolag att ställa ut spelmaskiner på olika platser och hur utvecklingen blivit. Det var en skrämmande och delvis tragisk utveckling som blev följden som i första hand drabbade pensionärer och ekonomiskt svaga människor. De sociala problem som följde i spåren av spelbolagens hänsynslösa verksamhet togs ingen hänsyn till. Någon mer human inriktning på spelet för dem som hamnat i "träsket visade inte spelanordnaren. hemställde att lotteriutredning skulle med förtur utreda frågan om förbud mot automatspel. Regeringen beslöt att överlämna näringsutskottets betänkande åt utredningen med beaktande av riksdagsbeslutet. konstaterade att spelet på enarmade banditer utsatts för åtskillig kritik och att denna kritik varit berättigad. Utredningen fann att dessa spelautomater förorsakade betydande problem för åtskilliga människor och då särskilt personer i de inkomstsvaga grupperna. överlämnade sitt betänkande med förslag till åtgärder som var identiska med mitt motionsyrkande . För att få en rimlig övergångstid för dem som blivit ekonomiskt beroende av inkomster från enarmade banditer föreslogs det att regleringen skulle införas först . Det hade nu gått jag föreslog skärpt reglering av spel på enarmade banditer. har allt flera människor med latent spelintresse fångats upp, och många av dem har drabbats av ekonomisk misär. har begärt och fatt en utredning vilken klart visar att spel med enarmade banditer av sociala skäl bör och måste förbjudas och att det bör ske snabbt. Med hänvisning till det framförda hemställer jag att beslutar att enarmade banditer endast får ställas ut på tivolin och i samband med offentliga nöjestillställningar på folkparker och att högsta insatsen får utgöra . HANS () i
mot · G0021270 · 1977-01-25 00:00:00 — 1976/77 1270-1277 av m. fl. om höjt anslag till ges f. n. ut på sex olika språk - finska, grekiska, italienska, serbokroatiska, tyska och svenska. Tidningen utkommer med 44 nummer . Den svenska upplagan, liksom 23 nummer av de finska och serbokroatiska upplagorna, omfattar åtta sidor, medan det i övrigt rör sig om fyrsidingar. Den svenska upplagan På lätt svenska går ut i 20 000 exemplar och används i stor utsträckning i svenskundervisningen för invandrare. Det förhållandet att de finska och serbokroatiska upplagorna ges ut som åttasidingar gör att man har möjlighet att förutom den rena informationstexten även ha med text där invandrare kan tala till varandra på sitt eget språk. upplaga är f. n. ca 50 000 exemplar, inte 40 000, vilket uppges i budgetpropositionen. Upplagsökningen, vilken måste ses som ett viktigt mål för , leder inte till att relationen mellan utgifter och inkomster utjämnas, eftersom prenumerationspriset är satt tämligen lågt. En anledning till det låga priset är att tidningen i huvudsak innehåller information av sådan art att den dels är väsentlig för invandrarnas möjligheter att klara sig i det svenska samhället, dels att svensktalande vanligen får den informationen utan extra kostnader. Det i budgetpropositonen upptagna anslaget för är så lågt satt att det inte kommer att medge utgivning i nuvarande omfattning. Man kommer att ha att välja mellan att inskränka sidantal eller utgivningstäthet. I båda fallen kommer det att drabba invandrarnas möjlighet att få information. kommunisterna motsätter sig en sådan utveckling och anser därför att , utöver vad som föreslås i budgetpropositionen, bör beviljas . för att kunna upprätthålla oförändrad utgivning. 1 1976/77. Med hänvisning till ovanstående föreslås att beslutar att anslaget under bil. 15 Åtgärder för invandrare höjs med . i syfte att trygga fortsatta utgivning med oförändrad omfattning och kvalitet. (vpk) (vpk) (vpk) i
mot · G0021271 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77:1271 om tillfälliga arbetstillstånd för invandrare Många invandrare, t. ex. flyktingar som kommer till , utsätts för en inhuman behandling från samhällets sida. De får finna sig i en plågsam ovisshet om sin framtid, och de kan få vänta månader och år på avgörande om uppehålls- och arbetstillstånd. Denna långa väntetid då invandraren ej får ta något arbete är passiviserande och kan medföra sociala svårigheter. Det kan också tänkas att invandraren bryter mot lagen och skaffar sig arbete utan tillstånd. Det är angeläget att nedbringa väntetiden för invandringsärendenas avgörande. Den europeiska har satt sex veckors väntetid som norm, och det har vederbörande statsråd hänvisat till som en målsättning. Jag anser emellertid att ytterligare åtgärder bör vidtagas för att underlätta situationen för invandrarna. Lika väl som man löst en del av svårigheterna för ungdomen genom att bereda dem plats i skolan bör man genom tillfälliga arbetstillstånd kunna underlätta invandrarnas situation i vårt land. Skolgången åberopas ej som skäl för att vederbörande skall få stanna i landet. På samma sätt skall ej heller ett tillfälligt arbetstillstånd kunna åberopas som skäl för att få stanna i landet. Ett sådant förfarande kan ha vissa nackdelar, som t. ex. att invandraren rotar sig i samhället, men fördelarna torde överväga. Förutom de tidigare angivna fördelarna skulle förhållandet mellan invandraren och de svenska medborgarna kunna förbättras. När man ser invandrarna gå sysslolösa och leva på socialhjälp tror man ofta att de inte vill arbeta. Medan sanningen är att de inte får arbeta. Härigenom skapas onödig irritation. Samråd om tillfälliga arbetstillstånd bör ske med berörda fackorganisationer. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär åtgärder för att möjliggöra för invandrarverket att bevilja tillfälliga arbetstillstånd till invandrare vilkas arbets- och uppehållstillstånd är under prövning. 1* 1976/77.
mot · G0021272 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77:1272 av i m. fl. om utökning av antalet socialattachétjänster Inrättandet av socialattachétjänster har inneburit en värdefull förstärkning och breddning av den svenska utrikesrepresentationen. Bevakningen av de allt viktigare arbetsmarknadsfrågorna har avsevärt förbättrats. Detsamma gäller de svenska kontakterna med stationenngslandets arbetsmarknadsorganisationer och -myndigheter. finns socialattachéer i , , , och . Från både samhällets och organisationernas synpunkt måste erfarenheterna av socialattachéernas verksamhet bedömas som goda. LOkongress ställde sig också bakom kravet på flera socialattachéer. Vi anser det angeläget att ytterligare tjänster som socialattachéer inrättas. Detta gäller i synnerhet , , och , där saknar denna viktiga typ av representation. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär en utökning av antalet socialattaphétjänster, särskilt i de områden som omnämns i motionen. G. () () i Kumla
mot · G0021275 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77:1275 av herrar och Hovhammar om en utvärdering av den obligatoriska platsanmälan inleddes försök med allmän obligatorisk platsanmälan i och . I budgetpropositionen föreslås nu att försöksverksamheten utvidgas till att gälla även . Verksamheten med allmän platsanmälan är mycket personalkrävande. Arbetsförmedlingarna behöver ett stort antal nya tjänster för att klara av den ökade arbetsbelastningen. Av AMS petita framgår det att för försök med allmän platsanmälan i ytterligare fem län behövs uppskattningsvis 25 ordermottagare, 10 inkodningsbiträden samt 100 nya tjänster i det löpande förmedlingsarbetet. Även för företagen innebär systemet med obligatorisk anmälan en merbelastning. Systemet med obligatorisk anmälan har hitintills inte varit föremål för en ordentlig utvärdering. En sådan bör komma till stånd innan en ytterligare utbyggnad utöver den som föreslås i budgeten äger rum. Utvärderingen måste syfta till att fastställa om nyttan av den obligatoriska anmälan är tillräcklig för att motivera dess dryga kostnader. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar att en utvärdering av systemet med obligatorisk platsanmälan skall ske innan någon ytterligare utbyggnad av systemet äger rum. () ()
mot · G0021276 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77:1276 om en utökad bussförarutbildning Det är av yttersta vikt att samhället har en väl fungerande kollektivtrafik. En minskning av privatbilismen och en motsvarande ökning av kollektivtrafiken i de stora tätorterna är inte minst av miljömässiga skäl synnerligen angeläget. Täta turer, bekväma transportmedel, korta gångavstånd från bostad till hållplats och låga taxor är några viktiga faktorer som i kombination med restriktioner mot privatbilismen kan bidra till en ökad lokal kollektivtrafik. Av vital betydelse för kollektivtrafiken är självfallet att rekryteringen av bussförare tryggas. Trots starkt ökade utbildningsinsatser från trafikföretagens sida har en svår bussförarbrist uppkommit. Problemen är särskilt kännbara i , och men har blivit besvärande i en rad andra tätorter. Exempelvis har i kommun på vissa busslinjer 12-minusterstrafik fått införas i stället för 10-minuterstrafik. Prognoser som utarbetats av trafikkommittén inom visar att nuvarande nivå på utbildningen ger en årlig brist fram t. o. m. 1980 på 1 300-1 500 bussförare. Svenska lokaltrafikföreningens arbete är inriktat på att utbildningen utanför storstäderna skall nå en sådan nivå att trafikföretagen så långt möjligt kan rekrytera förare på hemorten. har framför allt lokaltrafik fått fungera som utbildningscentral för hela landet. Målsättningen på lång sikt bör enligt vara att all grundläggande bussförarutbildning skall bedrivas inom gymnasieskolan, medan företagen skall svara för den företagsanpassade delen. Enda möjligheten på kort sikt till en snabb utbyggnad är dock att AMS engagerar sig inom ramen för bristyrkesutbildningen. Mot bakgrund av den rådande bristsituationen har , och i en särskild framställning fäst uppmärksamhet på de rådande problemen. Organisationerna framhöll det angelägna i att gymnasieutbildningen byggs ut parallellt med temporära insatser från sida. Bussförarutbildningen inom AMU borde successivt överföras till gymnasieskolan, och efter en normalisering borde i huvudsak all utbildning till bussförare ske inom gymnasieskolan. Enligt organisationernas bedömning måste dock bristyrkesutbildningen i högre grad än inriktas på att häva bristen på bussförare. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att åtgärder skall vidtas för att öka bussförarutbildningen bl. a. inom bristyrkesbildningens ram.