mot · G002215 · 1977-01-17 00:00:00 — av och om ett statligt aluminiumverk i kommun är en av de hårdast drabbade kommunerna i . , som varit den tunga sysselsättningsfaktorn, minskar drastiskt sin verksamhet i takt med att vattenkraftsutbyggnaden blir klar. , , har kommunen förlorat I 300 arbetstillfällen och minskas antalet anställda med ytterligare 500. Knappast någon annan kommun i detta land har lämnat ifrån sig så stora pengar till den svenska statskassan. Det har skett genom exploateringen av vattenkraften. Enbart värdet av vattenkraft, som till största delen har tagits till vara inom kommun, uppgår nu till . En rimlig återbäring måste snabbt ske i form av industriell utbyggnad. Kommunens prekära läge har inte uppstått som en "blixt från en klar himmel". Det måste betraktas som närmast oförsvarligt att samhället inte planerat för åtgärder varmed man kunde möta kraftigt minskade behov av arbetskraft. Ännu finns ingen plan för hur detta skall kunna ske trots att kommunens läge förvärras för som går. I ett interpellationssvar lämnat av industriminister framhölls att "regeringen i positiv anda kommer att pröva alla förslag som kan bidra till en förstärkning av näringsliv och sysselsättning i kommun". Men därefter har ingenting annat skett än att kommunens ekonomiska problem och arbetsmarknadsläget ytterligare förvärrats. Mot den bakgrunden finns det anledning att ånyo aktualisera ett konkret projekt, nämligen frågan om byggande av ett aluminiumverk i . Maj:t uppdrog till statens industriverk att skyndsamt utreda marknaden på för aluminium och aluminiumprodukter samt att söka bedöma behovet av inhemsk produktionskapacitet. var utredningen klar med slutsatsen att de samhällsekonomiska skälen för projektet inte var nog tungt vägande samt att ökad import av aluminium vore att föredra. Det finns anledning att ifrågasätta dessa slutsatser. De samhällsekonomiska skälen för en sådan lokalisering till kommun måste bedömas som mycket starka. Man bör också fråga sig: Varför kan den svenska storfinansen med framgång och vinst producera aluminium i medan staten inte skulle kunna göra samma sak i ? Varför kan man i planera för en betydande utbyggnad av aluminiumindustrin, medan det i skulle vara lämpligare att importera? Ett av argumenten mot byggandet av ett aluminiumsmältverk i har varit energibrist". Det resonemanget förefaller ohållbart i en kommun som innehåller hela pärlband av kraftverk. bör tvärtom vara en utomordentlig lokaliseringsort eftersom kostnaderna tor överföring av elkraft kunde inbesparas. Aluminium är den vanligast förekommande metallen världen över. Den förekommer i flera olika mineraler. I är tre mineraler av intresse som råvara: andalusit, skiffer, anortosit. Anortosit finns på flera platser i , bl. a. i i kommun. Där finns, enligt gjorda undersökningar, lager som kan mätas i miljoner ton. Några närmare kostnadsberäkningar för att utvinna aluminiumoxid ur de svenska förekomsterna av anortosit har inte gjorts. Här ägnar sig industriverket endast åt tro och tyckande. Frågan om miljöskyddet är givetvis viktig i sammanhanget. Det finns avskräckande exempel i samband med aluminiumproduktion från tidigare anläggningar. i visar vilka konsekvenser det kan få om man vid planeringen inte investerar och planerar för att eliminera sådana konsekvenser. I industriverkets utredning sägs det också att aluminiumproduktion traditionellt medfört betydande negativa effekter på miljön. Men det sägs också att med nu tillgänglig teknik kan dessa effekter undvikas i mycket stor utsträckning. De krav som måste ställas i samband med byggandet av ett aluminiumsmältverk i är självfallet att den moderna teknikens resurser sätts in för att förhindra nedsmutsning av omgivande natur och för att skapa fullgod arbetsmiljö. I ett modernt, nybyggt smältverk bör detta vara möjligt. Vårt krav på byggandet av ett aluminiumsmältverk förenas alltså med krav på garantier för den inre och yttre miljön. I statens industriverks PM 1974:4. Aluminiumkonsumtionen i 1975-1990, anges att den svenska aluminiumkonsumtionen i fortsättningen väntas överstiga den nu existerande och planerade inhemska produktionskapaciteten. Där reses frågan om huruvida borde öka produktionen av aluminium och investera i ett nytt smältverk. Om beslut fattas nu skulle ett sådant verk kunna producera omkring 1980. skulle det väntade inhemska efterfrågeöverskottet uppgå till nära , trots att industriverket i nämnda PM räknade med planerad utbyggnad av privatkapitalets aluminiumsmältverk i . Enligt Kemikontorets rapport till den fysiska riksplaneringen kommer det alt behövas två nya anläggningar om skall vidmakthålla en självförsörjningsgrad på . Enligt rapporten och PVC-omsättningen i , utgiven av , har användningen av aluminium ännu inte nått sitt mest expansiva skede. Vidare beräknades aluminiumkonsumlionen komma att öka i snabbare takt än flertalet övriga metaller de närmaste Inom bygg- och transportsektorerna ersätts järn och stål i allt större utsträckning av aluminium och för speciella tillämpningar ökar konsumtionen av olika aluminiumföreningar som fibermaterial, fällnings- och flockningsmedel för reningsverk och inom den kemiska industrin. Utredningen sysslar mycket litet med frågan om vad det från nationell synpunkt skulle betyda om importbehovet skulle ersättas med inhemsk produktion, hur det skulle kunna förbättra den svenska betalningsbalansen och trygga det framtida behovet. Efter alla argument för att torpedera projektet ställer industriverket en befogad fråga i utredningens slutavsnitt: "Hur kan det komma sig att den svenska aluminiumproduktionen lönar sig som förekommer och håller på att byggas ut?" kryptiska svar lyder: "Förklaringen härtill synes huvudsakligen ligga i skillnaden mellan företags- och samhällsekonomiska realiteter. Sålunda kan det ligga i ett privat företags intresse att sprida sin verksamhet över ett större område med hänsyn till växlingar i lönsamhet mellan olika marknader. Ett enskilt företag kan också ha särskilda skäl att trygga sin huvudverksamhet genom viss vertikal integration. Inget av dessa skäl behöver ha någon vikt för samhället som helhet." Detta är alltså den sammanfattande motiveringen för industriverkets negativa yttrande. Det synes betyda att det för privatkapitalet kan vara företagsekonomiskt lönsamt att producera aluminium i vårt land, men att det inte ens är samhällsekonomiskt lönsamt om staten skulle engagera sig i ett aluminiumsmältverk i . Vi anser att det finns tillräckliga skäl att ifrågasätta industriverkets slutsatser. Någon samhällsekonomisk kalkyl har heller inte gjorts, vilket bör vara angeläget i detta sammanhang. Det finns anledning att åter pröva ärendet. Mot bakgrund av vad som anförts i motionen hemställs att beslutar 1. att hos regeringen hemställa om skyndsam utredning av frågan om ett statligt aluminiumverk i kommun och att denna utredning grundas på en samhällsekonomisk totalkalkyl, 2. att uttala att vid planeringen av det föreslagna aluminiumsmältverket måste sådana åtgärder vidtas att ingen negativ miljöpåverkan får ske.