ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G002383 · 1977-01-19 00:00:00 — Motion 1976/77: 383 av m. fl. om viss samrådsskyldighet för Inom sker kontinuerligt planering för ett stort antal nya vägbyggen och omfattande vägombyggnader. Dessa berör såväl jordbruks- som skogsmarker och har därtill ofta inverkan på kommunernas markplanering. Då det gäller det samlade jord- och skogsbruket företräder lantbruksnämnd och skogsvårdsstyrelse dessa näringsgrenar i vad gäller strukturfrågorna. Tyvärr kommer emellertid dessa organ ofta alltför sent in i planeringsarbetet. När de anmodas att avge remissvar kommer de inte in i aktuell planering förrän ett omfattande arbete redan är nedlagt i projektering. Genom tidig samplanering mellan vägverk, lantbruksnämnd och skogsvårdsstyrelse kan både ett aktivt utövande av jordbruk och skogsbruk underlättas liksom rationalisering inom dessa näringsgrenar. Enligt vår mening bör det författningsenligt åligga att, så snart planering av ny väg skall påbörjas eller då betydande vägombyggnad skall ske, kontakta såväl lantbruksnämnd som skogsvårdsstyrelse för att få del av deras synpunkter. Vi anser att därigenom underlättas det för att få fastställt vägsträckningen och därmed minska antalet korridorområden som ofta läggs ut för kommande vägbyggen. Detta skulle vara till fördel, inte bara för jordbruket och skogsbruket utan också för många kommuner. Genom att det ofta dröjer avsevärd tid med fastställande av vägsträckningarna och arbetar med flera alternativ, ofta på lång sikt, uppstår icke sällan hinder även för kommunernas planering och utveckling. Med hänvisning till det anförda hemställes att som sin mening till regeringen uttalar att skyldighet skall föreligga för att kontakta lantbruksnämnd och skogsvårdsstyrelse så snart såväl ny väg skall börja planeras som då en omfattande vägombyggnad skall ske. . () () () () () i Holmgården 1 1976/77.
mot · G002385 · 1977-01-18 00:00:00 — Motion 1976/77: 385 av i Skärstad m. fl. om ändring av rörande studeranderabatt I (SJF 850) stadgas på s. 27-28 att studerande, oavsett ålder, erhåller rabatt i 2 klass för fram- och återresa. 32.2 i författningssamlingen sägs att studeranderabatten uppgår till avgift för fram- och återresa med samma belopp som för enkel biljett till ordinarie pris (ev. reglerad avgift). Minsta avgift är . Giltighetstiden för returbiljetten är , dvs. som gäller internationellt. Detta innebär att en studerande, som köper biljett hem vid vårterminens slut, inte kan resa tillbaka till skolan på returbiljetten vid höstterminens början, eftersom sommarferierna är . Vederbörande går då förlustig studierabatten och måste i stället lösa två enkelbiljetter till ordinarie pris. Men om SJ kan ge de studerande en tur och returbiljett för halva priset, bör det också vara möjligt att ge dem 50 96 rabatt på enkelbiljetter, vilket man gjort i . Den ändringen skulle eliminera olägenheten att inte kunna utnyttja tur och returbiljett vid ferierna. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om sådan ändring i SJ:s författningar (SJF 850 p. 32.2 samt SJF 851 artikel 13 om SJ:s busslinjer) att studerande äger rätt att lösa även enkelbiljett i 2 klass rabatt. () i Skärstad () i Nennesholm
mot · G002386 · 1977-01-20 00:00:00 — Motion 1976/77: 386 av m. fl. om ombyggnad av väg 82 mellan och De flesta av vårt lands transporter sker på vägarna. Vägnätet måste hålla en god standard för att tillfredsställa höga krav på trafiksäkerhet och för att tillmötesgå näringslivets behov. Den socialdemokratiska regeringen föreslog i budgetpropositionen 1975/76 att 200 milj. kr. skulle satsas för Särskilda byggnads- och förbättringsåtgärder avseende statliga vägar. Anslaget hade två syften: dels att genomföra viktiga nybyggnader och förbättringar av vissa vägar, dels att klara vissa sysselsättningsproblem i skogslänen. I departementschefens förslag till fördelning ingick mellan och Söräng i . beslutade emellertid att det särskilda anslaget skulle överföras till ordinarie byggnads- och driftsanslag. Ombyggnad av väg 82 finns inte medtagen i flerårsplanering, varför det inom överskådlig tid verkar orealistiskt att den får en acceptabel standard. Den regionala obalansen i länet och de sysselsättningsproblem som råder inom detta område kräver en snar ombyggnad av väg 82. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar att tilldelas de medel som behövs för en snar ombyggnad av . () ()
mot · G002387 · 1977-01-20 00:00:00 — Motion 1976/77: 387 av i m. fl. om upprustning av Lysekilsbanan, m. m. Målet för vår trafikpolitik bör vara att åstadkomma en god trafikförsörjning och trafikmiljö. Vidare bör en god trafiksäkerhet eftersträvas samt sociala och ekonomiska skillnader inom och mellan olika regioner utjämnas. Lysekilsregionen har haft en industriell expansion genom anläggandet av största oljehamn och raffinaderi. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar bygger bergrum för beredskapslagring av olja i anknytning till industriområdet vid . För att lösa transporterna på ett tillfredsställande sätt till och från industriområdet anser vi att det vore av stor vikt att anlägga industrispår till området, detta inte minst med tanke på de miljö - och säkerhetsrisker som finns med de tunga vägtransporterna. Lysekilsregionen är också en viktig turistort, vilket från trafiksynpunkt innebär en stor belastning genom den ökade bilismen. Vi är övertygade om att genom en upprustning av Lysekilsbanan skulle förutsättningarna för en ökad persontrafik med tåg skapas och riskerna på våra vägar, som är hårt belastade, skulle minska. Med anledning av det anförda hemställer vi att hos regeringen begär en utredning i syfte att Lysekilsbanan upprustas för tyngre godståg och snabbare persontåg samt att industrispår anläggs till största oljehamn vid .
mot · G002388 · 1977-01-20 00:00:00 — Motion 1976/77: 388 av i och om införande av ett interrailkort för pensionärer Genom en internationell överenskommelse, i vilken deltagit, har ungdomar beretts möjligheter att med ett särskilt kort färdas billigt med järnväg och bese ett flertal europeiska länder. Kortet har blivit en succé och utnyttjas av tusentals ungdomar. Samma möjligheter till billiga resor borde ett visst antal månader kunna ges också åt pensionärer. De som är pensionerade har ofta inte haft möjligheter att se andra länder. De charterresor som finns till speciella turistmål är oftast illa anpassade till pensionärernas behov. Andra färdsätt är oftast för dyra för den som skall leva på en knapp pension. Om det förmånliga interrailkortet utvidgades till att gälla inte endast ungdom utan även pensionärer, skulle säkert många människor med goda krafter och mycken fritid på ett relativt billigt sätt kunna förverkliga sitt livs resedrömmar. Med hänvisning till det anförda hemställs att uppdrar åt regeringen att verka för en internationell överenskommelse om interrailkort även för pensionärer.
mot · G002389 · 1977-01-20 00:00:00 — Motion 1976/77:389 om representation för den enskilda detaljhandeln i livsmedelsverkets styrelse Statens livsmedelsverks uppgift är att vara central myndighet för de ärenden som faller under livsmedelslagen. En uppgift är att tillse att salubjudna livsmedel håller en god hygienisk kvalitet. I detta arbete förekommer ständiga kontakter med dagligvaruhandeln, t. ex. med butikernas ägare och föreståndare. Det gäller bl. a. lagerutrymmens utformning, standarden på kyldiskar m. m. Att detta samarbete sker på ett så smidigt och effektivt sätt som möjligt kommer också konsumenterna till godo. Det borde därför vara naturligt att den enskilda detaljhandeln är representerad i livsmedelsverkets styrelse. Denna erhöll vid inrättandet nio ledamöter. Såväl från departementschefens som jordbruksutskottets sida menade man att det inom ramen för detta antal borde vara möjligt att göra en lämplig avvägning av representationen för berörda intressen. Någon representation för den enskilda detaljhandeln har emellertid ej kommit till stånd. Detta är icke tillfredsställande. Som anförts är kontakterna mellan dagligvaruhandeln och livsmedelsverket av sådan omfattning och art att de motiverar en representation för den enskilda detaljhandeln. Lämpligast kan detta ske genom . Eventuellt kan verksstyrelsen utökas till tio ledamöter. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till vad som anförts hemställer jag att uttalar att den enskilda detaljhandeln blir representerad i statens livsmedelsverks styrelse.
mot · G002390 · 1977-01-20 00:00:00 — Motion 1976/77: 390 av i om upparbetande av farligt kemiskt avfall Eftersom inga återvinningsanläggningar för det miljöfarliga, kemiska avfallet finns i vårt land, har mängder av sådant avfall samlats. Detta lagras nu i många fall på ett mycket otillfredsställande sätt i skjul inom områden som är otillförlitligt inhägnade, med risk för att vem som helst kan komma i beröring med det och därmed utsättas för stora hälsorisker. Med all säkerhet skulle detta avfall dessutom betinga ett ekonomiskt värde, om det bleve återanvänt. Eftersom vi har ett flertal kärnkraftsbyggnader under uppförande som förhoppningsvis inte skall tas i bruk för kärnkraft skulle man kunna tänka sig att någon eller några av dessa kunde användas för upparbetning av detta kemiska avfall. Det finns säkert dessutom andra möjligheter att på ett meningsfullt sätt använda dessa byggnader, och därför borde dessa problem diskuteras och skyndsamt utredas så att man så snabbt som möjligt kan lösa problemen med det miljöfarliga avfallet, som man kunde få en vettig användning av den felsatsning som gjorts i form av kärnkraftsanläggningar. Med hänsyn till det anförda hemställer jag att hos regeringen anhåller om utredning angående möjligheterna att i kärnkraftsbyggnader som ej används för kärnkraft upparbeta farligt, kemiskt avfall.
mot · G002391 · 1977-01-17 00:00:00 — Motion 1976/77:391 av i och om åtgärder mot nedsmutsning av havet har havet satts mer och mer i fokus som näringskälla, och stora omvälvningar har skett beträffande de olika ländernas möjligheter att utnyttja havets tillgångar. Trots fiskekris i och på andra håll räknar världens forskare allmänt med att uttaget av fisk och andra livsmedel kan öka från 70 milj. ton till 140 milj. ton. Främst gäller detta andra fisksorter än de vanliga och på andra platser i världshaven än de vanliga. En förutsättning för ett utökat livsmedelsuttag i havet är emellertid att miljön ej utsätts för sådana störningar att det biologiska livet försvåras eller omintetgörs. Oljan är det största och mest omedelbara hotet mot många miljöer. Norska fiskare rapporterade att av vissa fiskebankar i numera är omöjliga att tråla på till följd av oljeutspill på havsbotten, spill som läckt ut från utvinningen av nordsjöolja. Oljan är dock trots allt inte den enda och farligaste föroreningskällan utan dumpningar och utsläpp i havet av gifter och avfall från kemisk industri bidraget i mycket stor utsträckning till ekologisk obalans och försämrade möjligheter till reproduktion hos många av de biologiska arter som finns i havet. Ett exempel på avfallsdestruktion vilket måste leda till avsevärda skador av det biologiska livet är den av ekonomiska skäl tillämpade metod som går ut på att till havs på internationellt vatten bränna avfall från kemisk industri, en verksamhet som av naturliga skäl är mycket svår att kontrollera. Det är synnerligen angeläget att verksamhet av detta slag ej får fortsätta , om havets livskraft skall kunna bibehållas. Med hänvisning till det anförda föreslås att hemställer hos regeringen om att på alla sätt internationellt verkar för att nedsmutsningen av havet minskas inom alla de områden där detta är möjligt.
mot · G002397 · 1977-01-19 00:00:00 — av och om igångsättande av gruvdrift i Kaunisvaara, m. m. Enligt den utredning som statens industriverk har offentliggjort skulle det inte vara samhällsekonomiskt motiverat att investera i gruvbrytning i Kaunisvaara. Till grund för den bedömningen ligger framför allt slopandet av projektet 80. Det sägs dock i utredningen att en slutlig bedömning av projektets samhällsekonomiska nuvärde inte är möjlig förrän en mer ingående investeringskalkyl gjorts. Undertecknade motionärer är motståndare till att 80 avvecklas. Vi anser att projektet bör återupptas och att gruvbrytning i Kaunisvaara i konsekvens därmed bör komma till stånd. Därutöver finns det anledning att åter peka på det förnuftiga i att gruvbrytningen i breddas till nya fyndigheter och inte uteslutande sker vid de tidigare gruvorterna. har malmtillgångarna i Kaunisvaara framstått som kommuns enda hopp att fa en basindustri av betydelse. Läget i kommunen gör att de samhällsekonomiska bedömningarna måste väga särskilt tungt i detta fall. Här handlar det om att rädda en bygd som annars döms till avfolkning, ty något annat projekt har icke presenterats. Den senaste utredningen synes i hög grad basera sig på dagens situation när det gäller malmkonjunkturen, men gruvan i kan tidigast vara klar för brytning . Det är alltså inte rimligt att inta en negativ hållning med dagsläget som grundval. Vi anser fortfarande att gruvbrytning i Kaunisvaara, med tanke , är ett realistiskt projekt och att nu bör fatta beslut därom. Gruvbrytning i Kaunisvaara kan i första hand förberedas genom att man redan nu - i stället för en omdiskuterad pipe-line - sätter i gång med att förlänga järnvägen från till Pajala-Kaunisvaara. Det kan göras som beredskapsarbete. En sådan transportled skulle fa en helt annan, positiv effekt än en dyrbar pipe-line som bara kan frakta en väg och bara en produkt. Järnvägsbygge kan sättas i gång med kort varsel, skapa många nya jobb, ge och kommun ökade skatteinkomster och verka stimulerande för utvecklingen i . Med hänvisning till det ovan anförda föreslås att uttalar 1. att gruvbrytningen i Kaunisvaara bör inledas och hemställer hos regeringen om att förslag till finansiering förelägges , 2. att järnvägsförbindelse Övertorneå-Pajala-Kaunisvaara bör projekteras och byggas. (vpk) (vpk)
mot · G002398 · 1977-01-20 00:00:00 — om en industri för tillverkning av försvarsmateriel i 1 Länsprogram 1970 redovisas kommunernas förslag till sysselsättningsskapande åtgärder. I redovisningen för Bodens kommun återfinnes förslaget om "lokalisering av större statliga industrier till länet för tillverkning av materiel bl. a. för försvaret. Bodens karaktär som förläggningsort för flera tunga förband ger underlag för en industri där motorfordon, delar av sådana eller annan materiel för militära ändamål kan tillverkas. sker sådan tillverkning till större delen i landets södra delar. Med tanke på sysselsättningsläget i och situationen i den s. k. Fyrkanten bör alla projekt som syftar till ökad sysselsättning prövas. Detta så mycket mer som länsarbetsnämnden redovisar ett stort antal arbetslösa ungdomar i . Kommunens möjligheter att bereda dessa sysselsättning är begränsade. och är i stort sett vad som står till buds förutom de militära förbanden. Behovet av en differentiering av näringslivet är således ytterligare ett argument för en industrilokalisering. Anknytningen till de befintliga militära förbanden är naturlig med hänsyn till de behov av olika materiel som finns där. En industri av det slaget är dessutom möjlig att vid behov omställa till produktion av materiel för allmänt behov. Med hänvisning till det anförda föreslås att uttalar sig för en lokalisering av industri för framställning av materiel för militära ändamål till . (vpk) (vpk)
mot · G002399 · 1977-01-20 00:00:00 — om ändrade regler för beviljande av strukturgarantilån 1 proposition 1976/77:100, bil. 17 (industridepartementet) säger föredragande statsrådet (s. 75 f.) att de strukturgarantilån som kan beviljas för att främja samverkan och samgående mellan företag i vissa branscher inom beklädnadsindustrin också skall kunna utgå till satsningar inom ett enskilt företag. En förutsättning för detta skall dock vara att åtgärderna ger en planmässig effekt på branschen. Genom detta villkor utesluts möjligheterna att ge strukturgarantier för åtgärder som inte har direkt effekt på hela branschen. Detta torde i praktiken utesluta samtliga mindre företag, då eventuella förändringar i deras produktion eller liknande åtgärder knappast kan få någon effekt på en hel bransch. Inom de andra braricherna, med undantag av beklädnadsindustrin där strukturgarantier kan beviljas, är det inte möjligt att för det enskilda företaget fl strukturgarantilån för åtgärder inom företaget ens om dessa ger en planmässig struktureffekt på branschen. bör strävan naturligtvis vara att avskaffa den selektiva stödform varom här är fråga. 1 nuvarande strukturella och konjunkturpolitiska läge finns det dock inga möjligheter att avvara denna stödform. Ansträngningarna måste i stället inriktas på att ge reglerna för strukturgaranti en sådan utformning att så stor rationaliseringseffekt som möjligt stimuleras fram. Det kan i det perspektivet starkt ifrågasättas om inte de nu gällande reglerna för beviljande av strukturgaranti vilar på en övertro på fusioner som medel att effektivisera olika branscher. Det kan med skäl hävdas att en stimulans som ensidigt inriktar sig på fusionering bidrar till att skapa en ökad koncentration i produktionen och i näringslivet. Ur samhällets synvinkel borde det vara minst lika angeläget att främja produktionsomläggningar, upptagande av legotillverkning, marknadsföringsinsatser etc. inom samma företags ram. Mot bakgrund av det sagda finns det anledning att förorda att gällande regler för beviljande av strukturgarantilån ses över med sikte på att även rationaliserande åtgärder inom ett företag skall kunna stimuleras inom de branscher som berörs. Värderingen av föreslagna rationaliseringsprojekt bör, liksom nu beträffande fusioner, kunna ske genom industriverkets konsultundersökningar. Vidare får man förutsätta att ramen för räntesubventionerna blir oförändrad även efter en ändring av reglerna i den riktning som föreslås här. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen begär en skyndsam översyn av reglerna för beviljande av strukturgarantilån i syfte att förändra reglerna så, att även åtgärder som vidtas inom ett företag skall kunna berättiga till strukturgarantilån.
mot · G002400 · 1977-01-20 00:00:00 — av m. fl. om anslag till för folkomröstning om kärnkraft Motståndet mot kärnkraft i bärs upp av en stor opinion - enskilda personer såväl som lokala aktionsgrupper och olika miljöorganisationer och politiska organisationer. Denna opinion har inte tidigare haft någon fast organisatorisk form i nationell skala. har emellertid ett antal organisationer sammanslutit sig och bildat för folkomröstning om kärnkraft. Kommitténs målsättning framgår av den plattform och de stadgar som antagits. Som alla rörelser som uppstår utanför etablissemanget har den små resurser till sitt förfogande. Det behövs pengar för propaganda i tal och skrift, för resor m. m. Under kärnkraftsdebatterna i valrörelsen framhölls från skilda håll, inte minst från och , att det folkliga motståndet mot kärnkraft skulle ges möjligheter och stöd för att kunna föra fram sina synpunkter. Med tanke på de stora resurser som anhängarna av kärnkraft har till sitt förfogande är det ännu mera önskvärt att stödja opinionen mot kärnkraft, för att övervikten för de förra inte skall bli helt förkrossande. Mot bakgrund av det ovan framförda hemställs att beviljar ett anslag på . till för folkomröstning om kärnkraft. (vpk) (vpk) (vpk) i
mot · G002401 · 1977-01-20 00:00:00 — om livsmedelssubventionernas betydelse från konkurrenssynpunkt har konsumentpriserna på vissa baslivsmedel, såsom mjölk, ost, nötkött och fläsk, hållits nere genom subventioner. De förluster som jordbruket därvid åsamkats har kompenserats genom att motsvarande belopp tillförts över statsbudgeten. beräknas dessa livsmedelssubventioner uppgå till för år räknat och har sålunda stor betydelse när det gäller att dämpa matkostnadsstegringarna. Det är emellertid uppenbart att subventionerna påverkar konkurrensförhållandena inom flera områden av livsmedelsindustrin där icke-subventiönerade produkter har fått svårare att hävda sig och förlorat marknadsandelar. Som exempel härpå kan nämnas företag som sysslar med fjärderfäkött, fisk och vissa mejeriprodukter, företag som kommit i ett sämre konkurrensläge och därmed inte heller kan erbjuda sina anställda samma trygghet. Förmodligen kommer livsmedelssubventionerna att finnas kvar inom överskådlig tid, och det vore värdefullt att närmare få belyst vilken verkan dessa subventioner har från konkurrenssynpunkt. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att hos regeringen anhåller om en utvärdering av livsmedelssubventionernas verkan från konkurrenssynpunkt. GOTAB 52893 Slockholm 1977
mot · G002403 · 1977-01-20 00:00:00 — av i m. fl. om löneförmånerna för statligt anställda med uppdrag som riksdagsledamot Som statsanställd har man som riksdagsledamot rätt att behålla viss del av lönen. Avtalet innebär att från skall avdraget utgöra av daglönen i månad , dock högst . Vi anser att en statsanställd bör ha rätt till tjänstledighet eftersom anställning som riksdagsledamot är mycket oviss. En princip bör däremot vara att ersättning utgår enbart för utfört arbete. Detta medför att C-avdrag bör tillämpas även under tid pågår. Det arbete en riksdagsledamot lägger ned på civilt arbete icke pågår skall ersättas lönemässigt i vanlig ordning. Två löner bör däremot inte betalas ut av staten när bara ett arbete utföres. Även om det är en avtalsfråga bör kunna uttala sig om förmåner som riksdagsmännen får. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att uttalar att statstjänsteman vid tjänstledighet för offentligt uppdrag som ledamot av bör vidkännas Cavdrag. () ()
mot · G002404 · 1977-01-20 00:00:00 — av och i om psykologkonsulter vid arbetsförmedlingarna Psykologiska konsultinsatser är ett värdefullt hjälpmedel i arbetsförmedlingarnas ansträngningar att bereda lämpligt arbete åt de arbetslösa. De bästa resultaten uppnås när arbetsförmedlare och psykolog tillsammans med den arbetssökande genom t. ex. anlagsundersökning kartlägger den sökandes förutsättningar, för att finna lösningar på arbetsvals- och utbildningsproblem. För speciellt de arbetsförmedlare som arbetar som s. k. kvinnoförmedlare, med uppgift att särskilt ägna sig åt kvinnliga arbetssökande, är psykologiska konsultinsatser det bästa instrumentet att hjälpa dem finna utbildning eller arbete som passar dem och att välja detta på grund av egna förutsättningar och inte på grund av sitt kön. De kvinnor som varit hemarbetande och sedan kommer till arbetsförmedlingen i syfte att söka sig in på arbetsmarknaden efterfrågar som regel de traditionella kvinnojobben och är i början negativa till förslag om arbete i industri, verkstadsmekanisk utbildning eller liknande. Efter psykologiska konsultinsatser i form av bl. a. anlagsundersökning har den arbetssökande kvinnan ofta fått självförtroende i vetskap om att hon kan klara ett arbete som svarvare t. ex. På så sätt vidgas arbetsmarknaden och möjligheterna till arbete för henne. Innevarande budgetår är budgeterat 24,2 milj. kr. till psykologiska konsultinsatser. AMS har i årets petita begärt 33,5 milj. kr., vilket innebär en ökning med 9,3 milj., mot bakgrund av att behovet av att psykologinsatser i de arbetsförberedande åtgärderna fortsätter att öka. Departementschefen har i sin slutliga medelsgivning inte beaktat de av AMS gjorda äskandena utan endast gett oförändrat belopp från föregående budget med 24,2 milj. kr. Vi anser att det anslag som föreslås inte tillnärmelsevis täcker dagens behov. Det innebär i realiteten en minskning i förhållande till föregående år. Situationen i många län, inte minst i skogslänen, är bekymmersam, och har det mesta av anslagna medel redan förbrukats. Detta innebär för många länsdelar en bekymmersam situation. De arbetssökande - män, kvinnor och ungdomar - som kommer till arbetsförmedlingarna kan inte få den hjälp de behöver för arbete och/eller utbildning. De nu pågående försöken med vägledningsgrupper på arbetsförmedlingen får, som en konsekvens av det sänkta anslaget, en mindre omfattning eller 1* 1976/77. tvingas eventuellt att upphöra. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening uttalar att regeringen efter förnyad prövning medverkar till ytterligare förstärkningar av de psykologiska konsultinsatserna vid arbetsförmedlingarna. () ()