mot · G0021603 · 1977-04-19 00:00:00 — Motion 1976/77:1603 av m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:129 med förslag till lag om energiplanering, m. m. Propositionens lagförslag har blivit något bättre jämfört med utredningsförslaget, men är fortfarande allmänt hållet. Kommunerna bör få ansvaret för en inventering av fastighetsbeståndets tillstånd när det gäller isolering, uppvärmnings- och ventilationssystem. En sådan inventering bör ligga till grund för selektiva åtgärder (tvångsmässiga) med utgångspunkt i planverkets publicerade utredning om möjligheterna att uppnå förbättringar i det redan existerande fastighetsbeståndet. Enligt utredningen skulle enbart en rad enklare åtgärder, genomförda i en stor del av bostads- och lokalbeståndet, kunna medföra en nettoinbesparing på ca /år = ca tillförd energi, dvs. av den energi som används till uppvärmning av lokaler och bostäder. Dessutom kom utredaren fram till att ytterligare förbättringar skulle kunna uppnås genom större ingrepp i en mindre del av fastighetsbeståndet. De enklare åtgärderna kostnadsberäknades till och gällde främst tillsyn, skötsel och punktisolering. Det är emellertid svårt att nu ta upp frågan om kommunernas möjligheter och skyldigheter på det här området, eftersom planverkets utredning ännu inte är remissbehandlad. Det är tveksamt om den nu föreslagna lagen ger regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer möjlighet att ålägga kommunerna ansvaret för genomförande av de åtgärder som planverket föreslår. I lagtexten sägs ingenting om möjligheterna att genom central samordning främja en planerad utbyggnad av den kommunala kraftvärmen. En snabb, omfattande och nationellt samordnad utbyggnad av kommunala kraftvärmeverk är en förutsättning för att bli kvitt kärnkraften. På s. 57 i propositionen nämns att energiministern i samråd med bostadsministern avser att ta initiativ till en utredning om begränsningar i fråga om rätten att installera direktverkande elvärme (elradiatorer). Utredningsuppdraget gäller tydligen främst att undersöka "hur en sådan begränsning lämpligen kan åstadkommas i områden där fjärrvärme eller liknande centraliserade vattenburna värmesystem är eller kan väntas bli alternativ till elvärme. Detta innebär en allvarlig begränsning, eftersom en mycket stor del av elvärmen installeras i tämligen gles bebyggelse (enfamiljshus, radhus och fritidshus). Dessutom sker en omfattande konvertering till elvärme i äldre friliggande hus. Den snabba utbyggnaden av elvärmen är vid sidan av satsningen på el slukande råvaruindustrier kapitalets och kraftindustrins bästa motivering för höga prognoser och fortsatt utbyggnad av kärnkraften. Redan används omkring elvärme, och den siffran väntas (SIND:s prognos) vara uppe i 1985. Om så blir fallet kommer den fulla kapaciteten hos de sex forsta reaktorerna att tas i anspråk enbart för elvärme - dvs. 1 och 2, samt . En sådan utveckling försvårar (eller omöjliggör) givetvis varje tanke på avveckling av reaktorer. Fortsatt installation av elvärme i bostäder, fritidshus och lokaler bör begränsas av två skäl. Dels innebär denna användning av elektricitet ett slöseri med högvärdig energi, dels leder utbyggnad av direktverkande elvärme ^elradiatorer eller element) till minskad framtida frihet i valet av energikällor för uppvärmning. Energins kvalitet (entropi) är lika stor för skilda energislag. För praktiskt bruk talar man om en indelning i tre olika klasser av energi: extra prima, prima och sekunda energi. Till gruppen extra prima energi hör bl. a. rörelseenergi och elektrisk energi, till gruppen prima bl. a. kemisk energi och kärnenergi, medan lågtemperaturvärme från användningssynpunkt betecknas som sekunda. För uppvärmning av bostäder och lokaler behövs just lågtemperaturvärme. Lokaluppvärmningen, som använder av bruttoenergiförbrukningen, borde från energikvalitetssynpunkt i första hand ske med solvärmt vatten och spillvärme och i andra hand med prima energislag som olja och gas. Elektrisk uppvärmning av bostäder innebär / allmänhet en slösaktig användning av extra prima energi. Den marginella elproduktionen sker nämligen i vårt land i kärnkraftverk och oljekondenskraftverk med verkningsgrad på 32 resp. . När det gäller framtida valfrihet är varmvattenuppvärmningssystemen helt överlägsna den direktverkande elvärmen. Varmvattensystemen kan försörjas med spillvärme eller annan fjärrvärme och med solvärme eller lokala pannor. Med hänvisning till det anförda hemställs att med anledning av propositionen 1976/77:129 begär att regeringen utreder frågan om begränsning av rätten att installera direktverkande elvärme utan de begränsningar som framgår av propositionen. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) i