mot · G002185 · 1977-01-18 00:00:00 — Motion 1976/77:185 av m. fl. I samband med asbestdebatten har det framkommit vilken förstärkande effekt tobaksrökning har avseende risker för utveckling av lungcancer. Undersökningar visar att för en rökare ger samma asbestexposition 92 gånger större risk. socialutskott har också i ett utlåtande slagit fast den enorma risk för cancer som finns vid rökning i samband med asbest. Betydande riskökningar har också visat sig finnas när det gäller rökning i samband med andra föroreningar och infektioner. Det beräknas att en genomsnittsrökare fyller sina lungor med tobakstjära. En orsak till att tobaksrökning leder till så allvarliga sjukdomar i luftvägarna är att vissa komponenter i tobaksröken åstadkommer skador och förlamningar av flimmerhåren. Flimmerhårens normala uppgift är att transportera bort partiklar och irriterande ämnen från slemhinnorna i luftvägarna. I och med att flimmerhåren blir skadade kan dessa retande och irriterande ämnen ligga kvar. De ämnen i tobaksröken som påvisats ha den i särsklass kraftigaste flimmerhårsförlamande effekten äracetaldehyd. acrolein och fenoler. Vidare försämrar rökningen syretransporten i människokroppen. Andningsluften får svårare att nå lungblåsorna eftersom tobaksröken leder till att luftrören drar ihop sig. Effekterna kan bli kronisk bronkit (cigarettos) och emfysem. Tobaksröken innehåller koloxid. Hemoglobinet tar hellre upp koloxid än syre. När blodets syrehalt därför blir lägre måste hjärtat pumpa ut mer blod för att cellerna skall la det syre som de behöver. Nikotinet i cigarettröken påverkar nervsystemet så att vissa blodkärl drar ihop sig. Då stiger blodtrycket. Även detta gör att hjärtat får arbeta hårdare och rökarens kondition försämras. Av dem som röker 20-25 cigaretter per dag löper t. ex. 1 på 12 risk att få lungcancer. Livslängden hos en rökare med denna konsumtion är kortare än hos en icke-rökare. De båda engelska tobaksforskarna har gjort undersökningarom 34 000 engelska läkares rökvanor, sjukdomar och dödsorsaker. Undersökningarna är kanske de mest väldokumenterade som gjorts. De visar att nästan varannan cigarettrökare dör i skador som orsakats av rökning. De vanligaste dödsorsakerna bland rökare var hjärtsjukdom, lungcancer, kronisk luftrörskatarr, cancer i matstrupen, lungtuberkulos och pulsåderbråck. Samhället måste nu mot bakgrunden av de senaste forskningsrönen och den alltmer oroande utvecklingen på området ta ett mer samlat ansvar för tobakens skadeverkningar och i förebyggande syfte uppsätta bestämda mål sättningar för att förbättra folkhälsan. Bland de allvarligaste är att konsumtionen ständigt stiger och breder ut sig i allt lägre åldrar. Därför är opinionsbildningen och informationen om tobakens skadeverkningar i skolan och bland ungdomen särskilt angelägen och viktig. Större satsningar måste till när det gäller information och opinionsbildning på området, inte minst i massmedia, liksom forskning om tobakens skadeverkningar. Bättre resurser måste ges för hjälp till rökavvänjning och ökat stöd till organisationer som arbetar med dessa frågor, exempelvis NTS, VISIR m. fl. Men rökningen är inte enbart ett problem för rökaren själv, utan utgör en svår belastning även för många icke-rökare, som måste vistas i lokaler fyllda av tobaksrök. Särskilt svårt kan detta vara för personer som har lätt för att få luftvägsinfektioner och för dem som lider av astmatiska besvär. Många rökare respekterar inte icke-rökarnas krav på rökfria miljöer. Att icke-rökama i så liten utsträckning tidigare framfört krav på rökfria miljöer torde bero på brist på kunskap om farorna med s. k. passiv rökning. Tobaksforskningen har klart påvisat exempelvis sambandet mellan cancer och s. k. passiv rökning. I princip borde därför rätten till en rökfri arbetsmiljö fastställas i lag. En sådan lag är emellertid svår att utforma och övervaka. En särskild hälsokampanj i regi vore motiverad för att verkligen aktualisera problemen med s. k. passiv rökning. Erfarenheten av beslutet om rökfria miljöer på SJ:s restaurangvagnar visar klart att denna åtgärd har uppskattats och mottagits mycket positivt av allmänheten. Även flertalet rökare upplever detta beslut som framsynt. Det är emellertid nu angeläget från hälsosynpunkt alt gå vidare på den här vägen med åtgärder för att tillskapa fler rökfria miljöer i samhället. Aktuella områden kan exempelvis vara olika offentliga lokaler, sammanträdesrum, väntrum, matsalar, taxibilar osv. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs 1. att ger regeringen till känna vad som anförts i motionen i vad gäller tobakens skadeverkningar och behovet av insatser i förebyggande syfte, 2. att hos regeringen anhåller om en utredning som syftar till ytterligare åtgärder för att utvidga rätten till fler rökfria miljöer (arbetsmiljöer) i samhället. () () ()