mot · G0021634 · 1977-05-04 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:139 om vissa varvsfrågor Utvecklingen inom den svenska varvsindustrin har kännetecknats av utomordentligt stora ekonomiska problem. Även utvecklingen kommer, bl. a. enligt de bedömningar som gjorts av den s. k. analysgruppen, att kännetecknas av en fortsatt kraftig obalans mellan efterfrågan och tillgång på fartygstonnage. bör emellertid enligt analysgruppens bedömningar ett balansläge inträffa. Det råder emellertid stora svårigheter att i tiden närmare precisera när detta läge uppstår. Utvecklingen inom varvsindustrin utgör enligt vår mening ett typexempel på strukturella problem inom en bransch av så allvarlig art att långtgående samhällsinsatser är nödvändiga. De privata ägarna inom varvsindustrin varken kunde eller ville visa det samhällsansvar som var nödvändigt för att slå vakt om de anställdas och samhällets intressen av att strukturomvandlingen skedde i socialt acceptabla former. Problemen accentuerades dessutom av att varvsindustrin är koncentrerad till ett begränsat antal orter i landet, där dess betydelse för industrisysselsättningen i allmänhet är mycket betydande. En kris inom varvsindustrin får därför utomordentligt vittgående konsekvenser för näringslivet och sysselsättningen inom dessa regioner. Det var mot denna bakgrund som den socialdemokratiska regeringen under det förra lade fram ett omfattande program (prop. 1975/76:121) för insatser inom varvsindustrin. a. förslogs att staten tillsammans med skulle bli majoritetsägare i Aktiebolaget . Därtill föreslogs också ett omfattande program med statliga kreditgarantier för lagerproduktion vid varven. Det är med tillfredsställelse som socialdemokratin konstaterar att den borgerliga regeringen i allt väsentligt fullföljer den tidigare socialdemokratiska regeringens politik, som byggde på uppfattningen att omfattande statsingripanden var nödvändiga. I praktisk handling har den nya regeringen därför tagit avstånd från den ideologiskt betonade kritik som tidigare framförts från borgerligt håll mot bl. a. statligt ägande. Trots detta finns det emellertid anledning att rikta kritik mot den framlagda propositionen på vissa punkter. Statligt stöd till fartygsbeställare. Regeringen föreslår i propositionen att ett temporärt statligt beställningsstöd införs. Stödet skall enligt förslaget utgå till svenska redare som vid 1 1976/77. 1976/77: 1634 svenska varv beställer fartyg. Stödet föreslås utgå i form av dels ett avskrivningslån, som kan uppgå till av kontraktspriset, dels statliga kreditgarantier intill av kontraktspriset. Enligt socialdemokratins mening skulle den föreslagna utformningen av stödet kunna innebära en i vissa fall väsentlig förmögenhetsöverföring från samhället till de privata rederiföretagen. Med hänsyn till den stora angelägenheten av att de svenska varven tillförs beställningar bör dock det föreslagna stödet i princip kunna accepteras inom en begränsad period. Erfarenheterna från sjöfartsområdet visar emellertid att förhållandena snabbt kan ändras i mycket stor omfattning. Man kan därför inte utesluta att en mycket kraftig värdestegring kan inträffa på de fartyg som beställs med detta generösa statliga stöd. Den betydande subventionering som avskrivningslånen innebär kan då framstå som stötande. De föreslagna kreditgarantierna till fartygen bör enligt regeringens förslag ha en varaktighet av . Regeringens förslag innebär vidare att staten skulle ha möjlighet till viss återvinning av avskrivningslånet, om det uppstår en värdestegring på fartyget . Enligt vår mening borde en förnyad prövning av återvinningsrätten kunna göras och förhandlingar inledas om det eventuella återvinningsbeloppets storlek eller om en förlängning av tiden för återvinning av detta inkl. hänsyn till räntor på lånet. Organisation av de statliga varven. Socialdemokratin delar uppfattningen att en särskild statlig varvskoncern bör inrättas. Ledningen för denna koncern kommer att få den mycket viktiga uppgiften att planera koncernens framtida produktionsstruktur. Dessa åtgärder kommer att få utomordentligt stora återverkningar inte enbart på den statliga varvskoncernen utan också på förhållandena inom varvsindustrin och industrin i övrigt och därigenom även på samhällsutvecklingen. Det är därför enligt vår mening utomordentligt angeläget att detta planeringsarbete sker i så öppna former som möjligt och i nära kontakt med de olika intressen som kan komma att beröras. Från denna utgångspunkt är det också utomordentligt angeläget att de anställdas organisationer på ett så effektivt sätt som möjligt bereds möjlighet att delta i detta planeringsarbete. Vi har utgått från att regeringen kommer att ta ett aktivt ansvar för att så blir fallet. Beträffande koncernens organisation framhåller föredraganden att de enskilda varvsföretagen bör erhålla den rörelsefrihet koncernledningen bedömer ekonomisk och rationell. Såsom de fackliga organisationerna framhållit i ett gemensamt uttalande bör dock, även enligt vår mening, organisationen utformas så att de olika varvsenheterna får ett stort mått av självständighet, egna kvalificerade ledningar och styrelser, demokratiserat beslutsfattande och respekt för resp. enheters särart och kundprofil. 1976/77: 1634 I detta sammanhang vill vi också framhålla att det skulle ha varit av värde om regeringen gått med på de fackliga organisationernas begäran att inte företa en ytterligare, långtgående neddragning av personalstyrkan vid Öresundsvarvet. I en särskild motion kommer socialdemokratiska riksdagsledamöter att rikta uppmärksamheten på detta problem. Resurser för att utveckla alternativa verksamheter Analysgruppen framhåller att det är önskvärt att, som ett komplement till varvens nybyggnadsverksamhet, en övergång till annan verksamhet snabbt kan komma till stånd. För att uppnå snara sysselsättningsmässiga effekter och accepterad lönsamhet i den alternativa verksamheten är det av vikt att utnyttja och dra fördel av befintligt kunnande i varvsorganisationerna och existerande produktionsanläggningar för den verksamhet som kompletterar fartygsbyggnationen. Analysgruppen anser det inte vara möjligt att varven av egen finansiell kraft skall kunna genomföra en övergång till annan verksamhet. Varvens hittillsvarande satsningar på alternativa verksamheter har heller inte gett upphov till någon nämnvärd beläggning. Gruppen anser det därför nödvändigt att staten medverkar till att påskynda en diversifiering av verksamheten. Analysgruppen anser det vidare inte vara ändamålsenligt att ett sådant statligt stöd ges till varven inom ramen för existerande ordning för statliga stödinsatser för näringslivet. Analysgruppen föreslår att det inom ramen för det statliga kapitaltillskottet till moderbolaget avsätts 100 milj. kr. till en separat fond för projektering av alternativ verksamhet. Moderbolaget förutsätts avrapportera vilka planer och konkreta projekt som har genomförts inom detta område. Som en grundläggande förutsättning i dessa planer bör givetvis gälla att sysselsättningen inom nybyggnadsverksamheten skall reduceras i överensstämmelse med de rekommendationer som analysgruppen tidigare framfört. Regeringen har vid sin prövning av analysgruppens förslag beslutat begränsa stödet i ett första steg till 35 milj. kr. Enligt vår mening bör emellertid utvecklandet av alternativa verksamheter vid varven tillmätas en mycket stor betydelse. Mot den bakgrunden är det därför angeläget att de förslag som analysgruppen lagt fram också kan realiseras i full utsträckning. Enligt vår uppfattning bör därför, i enlighet med analysgruppens förslag, 100 milj. kr. tillföras företaget för utvecklande av alternativa verksamheter. Ökad satsning på forskning och utveckling En av utgångspunkterna för analysgruppens övervägande har varit att de nuvarande varven, om än i mindre omfattning, kommer att ha nybyggnation som ett väsentligt inslag i sin verksamhet. Den internationella konkurrensen på detta område motiverar inte bara en oförändrad nivå för den skeppstekniska FoU-verksamheten utan även en målmedveten ökning för 1* 1976/77. att förbättra varvsindustrins långsiktiga utveckling och konkurrenskraft. Analysgruppen finner det därför angeläget att det skeppstekniska FoU-programmet med nuvarande inriktning fr. o. m. /78 ökas till 25 milj. kr. Regeringen sin prövning av analysgruppens förslag inte funnit skäl att i särskild ordning anvisa ytterligare medel för den skeppstekniska FoU-verksamheten. Vi anser detta beklagligt med hänsyn till den stora vikt som måste tillmätas det tekniska utvecklingsarbetet, om vi även skall kunna ha en effektiv och avancerad varvsindustri. Medel till skeppsteknisk forsknings- och utvecklingsverksamhet anvisas via reservationsanslaget Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk utveckling och forskning, vilket redan fattat beslut om, varvid 280,5 milj. kr. Det ankommer på regeringen att fördela detta belopp på program och delprogram. har utgifterna för den skeppstekniska forskningen enligt budgetpropositionen beräknats till 13,8 milj. kr. Vi har utgått från att regeringen i nuvarande läge inte anser att detta belopp bör minskas för nästa budgetår. För att göra det möjligt att uppnå den av analysgruppen förordade nivån bör således anslaget till den tekniska forskningen ökas med 11 milj. kr. De av oss föreslagna förstärkningarna för att utveckla alternativ produktion resp. ökad satsning på forsknings- och utvecklingsverksamhet kommer sålunda att medföra ökade kostnader med 76 milj. kr. i förhållande till regeringens proposition. Denna ökade medelsbelastning bör enligt vår mening finansieras genom en omfördelning. Vi föreslår sålunda att det reservationsanslag av 1 300 milj. kr. som föreslås till avskrivningslån till svenska beställare av fartyg för /78 räknas ned till 1 200 milj. kr. Regeringen anger i sin proposition inte något angående varvsrådets fortsatta verksamhet. Vi vill framhålla att vi vid våra bedömningar har utgått från att varvsrådet kommer att fortsätta sin verksamhet. med den till detta knutna referensgruppen kommer även i fortsättningen att kunna spela en betydelsefull roll. Därigenom får man ett nödvändigt samarbetsoch samrådsorgan såväl med återstående, stora, fristående varvet som med de mindre, privata varven. Analysgruppen föreslog att statliga medel skulle anvisas till det s. k. i . Industriministern framhåller i propositionen att han finner det angeläget att alla möjligheter prövas för att underlätta den besvärliga strukturella arbetsmarknadssituationen i till följd av brist resp. överskott på olika yrkeskategorier inom i första hand varven. Han framhåller också att bl. a. projektet kan bli en 1976/77: 1634 positiv faktor i detta sammanhang. Enligt planerna för projektet kan utbildning, forskning och i begränsad utsträckning produktion samordnas inom holmenom rådet. Industriministern uppger att frågan f. n. prövas inom och att han i avvaktan på att beredningsarbetet slutförs inte är beredd att förorda att särskilda medel för projektets igångsättande anvisas. Från såväl fackligt som kommunalt håll i har man starkt understrukit att ett snabbt ställningstagande till är nödvändigt. Man har framhållit att, om beslut ej fattas , risken är stor att projektet inte kan genomföras. Om inget ställningstagande fattas under vårriksdagen är risken uppenbar att viktiga intressenter i projektet måste söka nya lösningar med följden att hela projektet måste läggas ned. Mot denna bakgrund är det enligt vår uppfattning angeläget att redan nu fattar ett principbeslut om projektets genomförande. En mera utförlig motivering för och bakgrund till projektet har redovisats i en särskild motion härom, framlagd av socialdemokratiska riksdagsledamöter från . Genom statens övertagande av torde följa att staten blir ägare också till ett eller flera sekundärbolag eller förvaltande instanser för fartyg i varvets ägo. Genom de förslag som framlagts i den nu berörda propositionen ang. kreditstöd för byggande av fartyg utan beställare kan ytterligare ett betydande antal fraktfartyg för relativt komma att bli kvar i varvens ägo. Regeringen bör därför föranstalta om en utredning om användning av någon eller några av dessa båtar i egen - statlig - regi för frakter åt statliga företag eller annan beställare. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att i fråga om statligt stöd till fartygsbeställare ger regeringen till känna vad som anförs i motionen, 2. att i fråga om organisationen av de statliga varven ger regeringen till känna vad som anförs i motionen, 3. att till Medelstillskott lill moderbolaget i den statliga varvskoncernen för /78 under fjortonde huvudtiteln anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av , 4. att till Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling för /78 anvisar ett i förhållande till beslut med . förhöjt reservationsanslag av , 5. att till Avskrivningslån lill svenska beställare av fartyg för /78 under fjortonde huvudtiteln anvisar ett 1976/77: 1634 i förhållande till regeringens förslag med . minskat reservationsanslag av 1 , 6. att i fråga om det s. k. ger regeringen till känna vad som anförs i motionen, 7. att hos regeringen begär utredning av fraktfart i statlig regi i enlighet med vad som anförs i motionen. HANS () i () ()