mot · G0021495 · 1977-03-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 1495 med anledning av propositionen 1976/77:99 om stöd till vissa tidningar och tidskrifter, m. m. Rent allmänt kan sägas att tidskriftsstödets nivå förbättrats något i förslaget i propositionen 1976/77:99 jämfört med tidskriftsutredningens förslag. Beträffande villkoren för stöd har emellertid regeringen ej beaktat de synpunkter som, speciellt beträffande distributionen, framförts av en rad remissinstanser, bl. a. (). Det är inte därför att yttrandet från SBF som sådant är särskilt anmärkningsvärt utan av andra skäl som vi med särskilt intresse har tagit del av detsamma. Dels känner vi denna organisation väl, dels - och framför allt - är de villkor, ekonomiska och personella, som arbetar under lika knappa som i många andra organisationer, framför allt bland de mindre. Sådana organisationer, där den egna tidningen är en gratis medlemsförmån, måste för utgivningen avsätta betydande belopp i form av organisationsbidrag, som också på grund av kostnadsutvecklingen ökar undan för undan. Detta styrks av utredningen på s. 105-107 i yttrandet, där det bl. a. heter: När vi började utgivningen, , tog vi kontakt med posten för att diskutera lämpligaste distributionsform. Då det inte finns något centralt adressregister över medlemmarna (26 000), men väl över de drygt 700 klubbarna, kom vi fram till att den mest ekonomiska distributionen var masskorsband till klubbarna med utdelning till medlemmarna nästföljande spelkväll. Denna metod är effektiv i en organisation där den stora majoriteten medlemmar deltar var och i spelet på klubben och därför kan nås. Distributionsformen är däremot helt otänkbar i t. ex. en förening där det är långt mellan mötena och antalet aktiva medlemmar (= mötesbesökare) lågt i förhållande till totala medlemsantalet. Vi är självfallet medvetna om fördelen med direkt-i-brevlådan-distribution, men vi har helt enkelt inte råd. I synnerhet inte då nuvarande system genom svaren i en enkätundersökning visat sig acceptabelt. I tidskriftsutredningens betänkande föreslogs villkor för stöd (och stödnivå), innebärande att SBF och andra organisationer i samma situation skulle få betala för att få stöd. Dessa orimliga förutsättningar gäller fortfarande, dock inte på strängt kalkylmässiga grunder men av andra ekonomiska och praktiska skäl. Vid en jämförande kalkyl mellan utgivarkorsband och masskorsband (samma upplaga och vikt) har en viss, om också liten, utjämning skett. Det beror dels på de nu föreslagna högre stödbeloppen, dels på att portohöjningen slagit hårdare på masskorsband. höjts , medan höjningen på utgivarkorsband (exempel E, s. 59 i utredningsbetänkandet) stannat vid . Innan vi övergår till jämförelser av distributionskostnader på basis av siffror från (), postens adressregister (PAR) och Direktus vill vi något belysa de praktiska konsekvenserna av att en organisation skaffar ett för utgivarkorsband centralt adressregister för 20 000 medlemmar (det antal som räknats med i följande exempel). Det praktiska problemet är det arbete som organisationen får ta på sig för alla ändringar Dessa uppgår enligt samstämmiga uppgifter till , vilket i vårt exempel innebär 3 000 ändringar. Detta blir 13 (tretton) ändringar i genomsnitt per arbetsdag. Vi har räknat med 5-dagarsvecka och semesterstängt . För många organisationer, som kanske har 1 å 2 anställda på sitt kontor, betyder arbetet med ändringar, oavsett om de kommer i brev eller per telefon, en merbelastning som är omöjlig att klara med befintlig personal kapacitet. Brev kan samlas på hög och av med tillfällig extrapersonal. Telefonsamtal kan däremot inte hejdas (de blockerar i stället den "ordinarie telefontrafiken), och att styra medlemmarnas val av kontaktväg är svårt och skulle dessutom tas mindre väl upp av många. Att försöka styra ändringarna direkt till det serviceföretag som har registret tror vi inte fungerar i praktiken mer än i begränsad utsträckning och blir för övrigt knappast billigare. Dessa kostnader, oavsett om de kommer på organisationen direkt eller via serviceföretaget, har inte inräknats i följande kalkyler, inte heller uppläggningen av register, som i billigaste anbudet (PAR) belöper sig på . Utgivarkorsband: (per utsändning) Kostnader till serviceföretag för handhavande av registret, ändringar, etiketter, postbehandling 4 950 Masskorsband: (per utsändning) 1 225 1 875 Utgivarkorsband blir alltså . billigare, vilket för exemplets fyra sändningar gör . Detta räcker dock inte för att täcka organisationens merkostnader för ändringar (beskrivna ovan) jämte rimlig årlig avskrivning av kostnaderna för uppläggningen av registret. Även om vi antar att kostnaderna blir desamma oavsett distributionssätt, kan vi konstatera att staten i alternativet med utgivarkorsband får betala ut . alldeles i onödan. Detta måste betecknas som kvalificerat slöseri med statens medel. Ingenting går i detta fall till organisationen, då ju hela det statliga bidraget går till postverket och serviceföretaget. Detta var inte avsikten med stöd till organisationstidskrifter. Vad vi beskrivit är effekten av övergång från masskorsbandsdistribution till distribution i form av utgivarkorsband. som redan använder utgivarkorsband kan automatiskt reducera sina distributionskostnader med . enligt exemplet ovan. sägs emellertid i propositionen, s. 47, tredje stycket: Enligt min uppfattning är det självklart att statsmakterna måste kunna få garantier för att syftet med stödet verkligen uppnås, dvs. att det utgår i den omfattning och till de tidskrifter som har avsetts. Detta syfte kan endast uppnås genom anknytning i stödreglerna till postverkets distribution av utgivarkorsband. Jag anser det således inte motiverat att tidskrifter som distribueras som masskorsband får stöd. Detta (om garantierna) motsägs av landets förnämsta företag för upplageredovisning, . I företagets remissyttrande, delvis refererat på s. 32 i propositionen, sägs: Bolaget framhåller att det under har utvecklat definitioner och regler för fackpressen i syfte att få så rättvisande upplageredovisning som möjligt och förklarar att bolaget gärna ställer sig till presstödsnämndens disposition för diskussioner beträffande regelutformningen i samband med tidskriftsstödet. Vad beträffar upplage- och distributionskontroll kan ytterligare sägas att, med de produktionskostnader som gäller , har ingen organisation råd att trycka större upplaga av sin tidining än nödvändigt. Av samma skäl har heller ingen organisation råd att inte få upplagan tillfredsställande distribuerad. Utgivarkorsband är en bra distributionsform. Ingen bestrider detta. Utgivarkorsband är emellertid en dyr distribution, i många fall onödigt dyr när andra alternativ finns. Utgivarkorsband är definitivt inte någon patentlösning för alla organisationstidskrifter. Åberopande vad som anförts hemställer vi att beslutar att villkoren för erhållande av stöd till organisationstidskrifter även kommer att innefatta distribution i form av masskorsband. () ()