mot · G0021514 · 1977-03-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 1514 av herrar tredje vice talmannen och med anledning av propositionen 1976/77:108 om alkoholpolitiken Den klassiska huvudlinjen i svensk alkoholpolitik urskiljer å ena sidan en servicepolitisk inriktning, sorn i första hand tillvaratar de måttliga alkoholkonsumenternas krav på hygglig service, å andra sidan en solidaritetsinriktad politik, som sätter solidariteten med de alkoholberoende och de alkoholskadade i främsta rummet. Man kan också beskriva den serviceinriktade alkoholpolitiken som efterfrågeorienterad och den solidaritetsinriktade politiken som utbudsorienterad. I det förra fallet eftersträvas åtgärder som huvudsakligen skall påverka konsumenterna, dvs. de enskilda individernas intresse för alkoholkonsumtion, medan man i det senare fallet huvudsakligen avser att kontrollera producenternas intresse av att sälja alkoholdrycker. I praktiken finns det åtskilliga mellanformer. Men var och en av dessa går att placera in på en skala mellan de båda extrema åsiktspolerna. Den liberala och frisinnade rörelsen i har en stark tradition av solidaritetsinriktad alkoholpolitik, dvs. Det var t. ex. liberalen , som med hjälp av det dåvarande Stockhol mssystemets vinster övertog nuvarande Vin & Spritcentralen och överlämnade den dominerande kontrollen av detta partihandelsbolag till staten. I denna anda överväger nu också den nya budgetministern, liberalen , att låta staten överta den resterande delen av kontrollen över Vin & Spritcentralen. Det innebär ett fullföljande av en fin tradition i svensk alkoholpolitik. Däremot är det ett oroväckande tecken att socialministern i propositionen 1976/77:108 instämmer i beredningsgruppens värderingar, när det gäller etablering av systembutiker. Visserligen nämner beredningsgruppen i sin rapport att en restriktiv etableringspolitik är motiverad från alkoholpolitiska utgångspunkter, men beredningsgruppen skyndar sig att påpeka att den bedrivan etableringspolitiken inte i dagens läge helt svarar mot berättigade krav på service". Denna uppfattning understryks alltså av socialministern (s. 40 i propositionen). Han tillfogar att allmänheten har ett berättigat intresse av att systembutik skall finnas inom rimligt avstånd från hemorten. Socialministern förordar därför att det "sker en successiv komplettering av butiksnätet där det f. n. är glesast. Socialministerns argument för detta är att "invånare i vissa större tätorter kan få färdas avsevärda sträckor för att nå ort som har systembutik". Enligt gällande normer får systembutik inrättas endast i tätort med minst 5 000 invånare. Dispens för inrättande av systembutik i mindre ort kan lämnas av regeringen, om särskilda skäl föreligger. nykterhetskommitté anförde att sådana särskilda skäl bör vara att orten är ett naturligt handelscentrum för en folkrik bygd och har ett betydande avstånd till ort med systembutik. I propositionen 1954:151 betonades att dispensregeln för mindre orter borde tillämpas restriktivt. Riktlinjerna godtogs av och ligger fortfarande till grund för etableringspolitiken. De glesbygder som socialministern i sin motivering synes avse hör fortfarande till de mest nyktra delarna av . Det är svårt att förstå varför de inte också i fortsättningen kan få förbli det. Det betyder emellertid inte alt folket i dessa glesbygder saknar service från detaljhandelsbolaget. Tvärtom har systembolaget etablerat ett stort antal s. k. utlämningsställen, där kunderna kan lämna in rekvisitioner på drycker. Dessutom kan kund på ort, som saknar både systembutik och utlämningsställe, få beställa varor som levereras utan särskild kostnad till närmaste post- eller järnvägsstation. Dessa former av rekvisition hämmar erfarenhetsmässigt s. k. impulsköp och är därför mer neutrala än de vanliga systembutikerna. Det allvarligaste med socialministerns förslag till en successiv komplettering av systembutiksnätet är emellertid inte att det kunde etableras en eller annan systembutik på orter som har mindre än 5 000 invånare. Det skulle förmodligen inte påverka försäljningen i någon betydande omfattning även om en viss försäljningsökning skulle bli resultatet och reformen som sådan därmed strida mot det av socialministern föreslagna målet för alkoholpolitiken att åstadkomma en begränsning av den totala alkoholkonsumtionen. Förslag som strider mot den målsättningen bör i rimlighetens namn inte genomföras, eftersom det då knappast blir meningsfullt att ange något specifikt mål för alkoholpolitiken. Betydligt allvarligare är det däremot att socialministern med sitt förslag att ändra etableringspolitiken i enlighet med berättigade krav på service anträder en väg, som kan leda till att det grundläggande detaljhandelssystemet för försäljning av alkoholdrycker hotas i sin helhet. Det är nämligen knappast från glesbygderna som kravet på berättigad service beträffande systembutiker har skallat. Tvärtom har de effektivaste påtryckningskampanjerna, som verkligen har drivits intensivt , haft sitt ursprung i serviceintressernas högborgar i storstäderna. Avsikten har helt säkert varit en annan än att söka få till stånd en eller annan ny systembutik i glesbygdsorter. Motivet har i stället varit att hitta någon svaghet i det nuvarande detaljhandelssystemet för att med den bekämpa systemet i stort. Nästa steg skulle kunna bli att kräva starkölsförsäljning eller vinförsäljning i vanliga butiker. Sådana krav har också nämnts i debatten. Men några nya försök med alkoholförsäljning i vanliga livsmedelsbutiker kan det aldrig fä bli tal om efter stora socialpolitiska misslyckande med mellanölsförsäljningen i dagligvaruhandeln. Solidaritetspoiitiken måste på nytt bli vägledande för svensk alkoholpolitik. För att undvika att riktlinjerna för etableringen av systembutiker får en annan inriktning än den nuvarande bör det skrivas in i den föreslagna lagen om handel med drycker, 26 §, att etableringen av detaljhandelsbolagets försäljningsställen bör tillämpas restriktivt. Någon ytterligare lättnad i innebörden av detta i förhållande till nuvarande regler bör därför ej ske. Med hänsyn till ovanstående hemställs att beslutar om ett tillägg i förslag till Lag om handel med drycker 26 § enligt följande: Etablering av försäljningsställen bör tillämpas restriktivt. () HANS ()