mot · G102476 · 1977-01-01 00:00:00 — av m. fl. om höjt statsbidrag till hemslöjden Ett huvudsyfte med den av hemslöjden organiserade kursverksamheten är att bevara och utveckla kunnande och traditioner inom hemslöjdens olika områden. De stora ekonomiska svårigheter kursverksamheten brottats med och ett akut nerläggningshot av Sätergläntan föranledde ett par riksdagsmotioner . Sätergläntan, hemslöjdens kursgård i , är Svenska hemslöjdsföreningarnas riksförbunds kursgård. slog vid sin behandling av motionerna fast att verksamheten vid Sätergläntan fyllde en viktig uppgift och att det var angeläget att denna verksamhet kunde fortsätta. , som svarade för utskottsbehandlingen, pekade på de möjligheter som fanns att inom ramen för kungörelsen om enskilda yrkesskolor (kategorin B-skola som ej är företagsskola) vidta särskilda åtgärder med tanke på skolans akuta ekonomiska svårigheter och framförde vidare att den riksomfattande kursverksamhet som försöksvis bedrevs vid skolan borde bli föremål för utvärdering och överväganden om verksamhetens omfattning och statsbidragets utformning (NU 1975:32). Detta gavs regeringen till känna, och ett uppdrag att utvärdera verksamheten lämnades senare åt (), som framlade sitt förslag påföljande år. I sin skrivelse till regeringen (Dnr S 76:676) framhöll SÖ bl. a. som sin uppfattning att det var motiverat att statsbidraget per lektion till lärarlöner för den riksomfattande kursverksamheten i nivå jämställs med det totala statsbidraget till studiecirklar enligt förordningen (1963:643 ändrad ) om statsbidrag til! det fria och frivilliga folkbildningsarbetet (för /77 ej ). Enligt SÖ borde de av regeringen särskilt meddelade bestämmelserna få bl. a. följande innehåll, nämligen att statsbidrag skulle utgå med samma högsta belopp per lektion som till studietimme i allmän studiecirkel utan tilläggsbidrag. SÖ framhöll även att man i förslaget förutsatt att elevavgifterna hölls oförändrade, vilket i medeltal /77 var . När det gällde möjligheterna att ekonomiskt genomföra kurserna kunde SÖ redovisa att det dåvarande statsbidraget i de flesta fall inte täckte lärarlönerna. Därutöver tillkom kostnader för resor, traktamenten, sociala avgifter, lokaler och administration. SÖ:s förslag togs upp i budgetpropositionen (prop. 1976/77:100, bil. 12), där föredragande statsrådet bl. a. anförde att dels den verksamhet som bedrevs vid Sätergläntan, dels den riksomfattande kursverksamheten som var knuten till Sätergläntan var värdefull och på olika sätt borde stödjas av samhället. I allt väsentligt biträdde statsrådet SÖ:s förslag och meddelade att hon senare avsåg att föreslå regeringen att utfärda sådana bestämmelser för den riksomfattande kursverksamheten att statsbidraget täckte av de sammanlagda kostnaderna för en kurs, dock högst . En förordning med detta innehåll utfärdades . Vad som emellertid inte uppmärksammades i sammanhanget eller föranledde någon åtgärd var att studiecirkelbidragen vid ingången av /78 höjdes med . Därigenom kom statsbidraget till den riksomfattande verksamheten i praktiken att hamna på en nivå som inte fyllde kraven på jämställdhet med studieförbunden. Med det förslag som läggs i årets budgetproposition skulle klyftan vidgas mellan å ena sidan studieförbunden, där en ökning föreslås med . i studiecirkelverksamheten, och å andra sidan hemslöjdens riksomfattande kursverksamhet, som föreslås få oförändrat . per lektion, då samordningen mellan de aktuella bidragen uteblivit. Med anledning av SÖ:s utvärdering skedde en omläggning som innebar att den lokala verksamheten vid Sätergläntan skulle utökas. Sätergläntan bedriver numera enbart heltidskurser förenade med internat, dels i egen regi, dels i samarbete med Hantverkets folkhögskola i . Sätergläntans uppgift i fråga om den riksomfattande kursverksamheten är att fördela de medel som utgår till verksamheten, bestämma lokaliseringen av kurserna och handha den praktiska administrationen. Den riksomfattande kursverksamhetens betydelse ligger främst i att den bedrivs utifrån hemslöjdens och slöjdarnas behov och under kvalificerad ledning. Detta är självfallet väsentligt för hemslöjdens utveckling och för möjligheterna att hålla en kvalitativt hög nivå i slöjdandet. Det bör understrykas att denna kursverksamhet är mer yrkesinriktad till sin karaktär än den allmänna studiecirkelverksamheten, till vilken den bl. a. utgör ett stöd och komplement. Många cirkelledare får sin utbildning i hemslöjdens kursverksamhet. Enligt vår mening skulle grunden för det nya stödet till den riksomfattande verksamheten allvarligt rubbas, om inte den bärande tanken på jämställdhet följs upp så att bidragsnivån automatiskt anpassas till studieförbundsstödet. Den lösning i statsbidragsfrågan som och SÖ, efter sin utvärdering av kursverksamheten, åsyftat är självfallet ett kontinuerligt, kostnadsanpassat statligt stöd så att denna kursverksamhet kan tryggas på ett rimligt vis. Skulle man återigen hamna i en situation där spännvidden ökar mellan statsbidrag och verkliga kostnader löper kursverksamheten risk att ställas inför samma bekymmer som . Mot den bakgrund vi här redovisat ser vi det som angeläget att nu beslutar att statsbidraget till hemslöjdens riksomfattande kursverksamhet under /79 skall vara högst . per lektion och således 440 jämställas med stödet till de allmänna studiecirklarna. Såvitt vi kan beräkna 441 torde detta innebära ett ökat anslagsbehov på . 442 Med stöd av det anförda hemställer vi 443 att beslutar att statsbidraget till hemslöjdens riksomfat 444 tande kursverksamhet skall vara högst . 445 /79 och anvisar medel för detta under föreva 446 rande anslag. 451 () () 453 /ENKEL (fp) ()