ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G0021390 · 1977-03-02 00:00:00 — Motion 1976/77: 1390 av i m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:75 om ändring i vallagen (1972:620) beslöt vidga kretsen röstberättigade utlandssvenskar. Svensk medborgare som inte är bosatt i fick rösträtt vid val till om han varit kyrkobokförd här under de senast förflutna sju kalenderåren, medan tidsgränsen tidigare var . Denna ordning har tillämpats endast vid ett val. I propositionen 1976/77:75 föreslås att tidsgränsen för utlandssvenskarnas rösträtt slopas helt. Det innebär att även de som utvandrat för årtionden sedan och därefter inte haft några kontakter med får rösträtt till och därmed även blir valbara som riksdagsledamöter. I propositionen analyseras inte effekterna av reform, och inte heller utvecklas några skäl för den föreslagna långtgående förändringen. Regeringen nöjer sig med att referera de meningar som de i regeringen ingående partierna tidigare fört fram. Från socialdemokratins sida vidhåller vi uppfattningen att sådana utlandssvenskar som kan väntas återvända till inom en relativt nära framtid har ett berättigat intresse att få delta i svenska riksdagsval. De berörs nämligen på ett mer påtagligt sätt än andra utlandssvenskar av de beslut den svenska fattar. Det naturliga är att man har rösträtt i det land där man bor och följaktligen kan delta i beslutsprocesser som gäller de egna villkoren. Det stämmer överens med denna uppfattning att medgett invandrare i rösträtt vid de kommunala valen och att det i en socialdemokratisk motion vid årets riksdag föreslagits att frågan om invandrarnas rösträtt vid riksdagsvalen skall utredas. Vi finnér det däremot oförenligt med denna grundsyn på rösträtten att personer som vistats utanför gränser och som för sina villkor inte är beroende av den svenska beslut skall tillerkännas rösträtt vid valen till denna. Därför anser vi det felaktigt att slopa den nuvarande tidsgränsen som förutsättning för utlandssvenskarnas rösträtt. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att avslår propositionen 1976/77:75 med förslag till änd ring i vallagen. HANS () i () ()
mot · G0021391 · 1977-03-01 00:00:00 — Motion 1976/77: 1391 av m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:59 om utbildning och forskning inom högskolan m. m. läns landstings gymnasieskola (vårdutbildningen) har vid , , under läsåren 1974/75, 1975/76 och 1976/77 genomfort Kompletteringskurs för föreståndare inom åldringsvård och hemvårdsassistenter, 1 läsår (läroplan nr S 5 73:3). Utbildningen påbörjades på grund av det stora antalet icke utbildade befattningshavare som tjänstgjorde på dessa tjänster. Upptagningsområdet för utbildningen har varit förutom R län, P och S län. Kursdeltagarna har på totalt 16 tillgängliga elevplatser varit 15, 13 resp. 12. Det sjunkande elevantalet visar klart att rekryteringsunderlaget för utbildningen minskar. Från skolans sida har aktiva insatser företagits för att informera om utbildningen och på så sätt fylla de tillgängliga utbildningsplatserna. Den bedömning som f. n. kan göras visar på att underlag saknas för ytterligare anordnande av kursen, främst med hänvisning till behörighetsvillkoret tjänstgöring som föreståndare för åldringsvård eller hemvårdsassistenter (utan föreskriven utbildning). I framställning till angående gymnasieskolans organisation under /78 utelämnades därför utbildningen med motiveringen att hemställan ingivits till organisationskommittén för högskoleregion om utbildning i social service och omvårdnad inom den kommunala högskoleutbildningen. I beslut angående skolorganisationen har dock medgivit 1 klass av kompletteringskursen om 1 läsår. Budgetmässigt utrymme har därmed anvisats i petita för gymnasieskolan /78. I en skrivelse till organisationskommittén för högskoleregion med yttrande över H 75:s planeringsramar för antagning till grundläggande högskoleutbildning /78 hemställde, som tidigare nämnts, läns landstings utbildningsnämnd att linjen för utbildning av föreståndare inom social service och omvårdnad förläggs till högskolan i och att genomförandet till största delen även fortsättningsvis får ske i . Vissa oklarheter i skrivningen kunde ge vid handen att hemställan därvid avsåg kursen som omfattar 5 terminer. Framställningen har med tillstyrkan av organisationskommittén vidarebefordrats till H 75 och . Av propositionen 1976/77:59 framgår att sociala servicelinjen inte föreslås lokaliserad till /. Detta förhållande måste uppfattas så att en redan etablerad utbildning av vårdpersonal för ett uttalat bristområde föreslås nedlagd och att de erfarenheter som vunnits angående utbildningen ej längre kommer att tillvaratas. Detta måste strida mot de principer för högskolans genomförande som varit vägledande. Med stöd av det anförda hemställs att vid behandling av propositionen 1976/77:59 uttalar att linje för social service och omvårdnad, 3 terminer, inrättas vid högskoleutbildning i med genomförande i .
mot · G0021393 · 1977-03-03 00:00:00 — Motion 1976/77: 1393 med anledning av propositionen 1976/77:59 om utbildning och forskning inom högskolan m. m. Utredningen om sjöpersonalens utbildning (UTSJÖ) framlade och början av 1976 förslag till ny utbildning. UTSJÖ föreslår att sjökaptens-, sjöingenjörs-, telegrafist- och sjöintendentutbildningen bör ligga på högskolenivå. I förslag till anmäler chefen för att han anser att sjöbefälsutbildningen bör tillhöra högskolan. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutarge regeringen till känna att sjökaptenslinjen, sjöingenjörslinjen, radiotelegrafistlinjen samt sjöintendentlinjen bör tas upp i förteckningen över allmänna utbildningslinjer.
mot · G0021394 · 1977-03-03 00:00:00 — Motion 1976/77: 1394 med anledning av propositionen 1976/77:59 om utbildning och forskning inom högskolan m. m. I propositionen om den nya högskolan (1976/77:59) ingår förslag om förändrad inriktning av utbildningen för föreståndare i öppen och sluten åldringsvård. Förslaget innebär att utbildningen i högre grad inriktas på administration och arbetsledning liksom på andra ämnen av generell karaktär. Inslaget i utbildningen av kvalificerad sjukvård minskas. Karaktärsämnet i utbildningen skall enligt förslaget vara social service. Den nya utbildningen av föreståndare syftar främst till att underlätta rekrytering av kvalificerad personal till bostadshotell, där det medicinska vårdbehovet är begränsat. Förslaget har dock utformats utan tillräcklig hänsyn till den debatt och det utredningsarbete om åldringsvårdens framtid som f. n. pågår, bl. a. är ju samordningen mellan social åldringsvård och långtidsvård ett ännu i många avseenden olöst problem. Å ena sidan har det funnits en strävan att minska inslaget av sjukvård i den sociala åldringsvården. Å andra sidan har utvecklingen mot allt högre ålder hos inneboende på ålderdomshem framtvingat olika metoder för att tillgodose ett ökat sjukvårdsbehov inom denna serviceform. Som exempel kan nämnas att förbereder inrättande av långtidsvårdsplatser vid bostadshotell i . I propositionen konstateras att utbildningarna inom vårdområdet vanligen tillkommit för att lösa akuta behov i bristsituationer. Följden har blivit att långsiktiga utbildningsbehov eftersatts. Utbildningsministern uttrycker av denna anledning i propositionen sin avsikt att låta en kommitté göra en samlad översyn av studieorganisationen för vårdutbildningarna i högskolan. Starka skäl talar för att bör avvakta med att fatta beslut angående utbildningen för föreståndare i öppen och sluten åldringsvård tills kommittén presenterat sina slutsatser. Mot bakgrund av ovanstående hemställs att uttalar att utbildningen av föreståndare inom åldringsvården bör inbegripas i den föreslagna översynen av studieorganisationen för vårdutbildningarna i högskolan och att nuvarande utbildningssystem behålles i avvaktan härpå.
mot · G0021395 · 1977-03-03 00:00:00 — Motion 1976/77: 1395 av med anledning av propositionen 1976/77:59 om utbildning och forskning inom högskolan m. m. har studerande vid socialpedagogutbildningen i genomfört praktikperioder vid olika grundskolor. Mot bakgrund av den erfarenhet som härigenom vunnits om socialpedagogyrkets användbarhet har man funnit att socialpedagoger skulle kunna utgöra ett värdefullt komplement till övriga yrkesgrupper i skolarbetet. Arbetet skulle bl. a. kunna bestå av: förebyggande åtgärder, t. ex. genom kontakt mellan elev-familj-skola-fritidsverksamhet; arbete med hela grupper och klasser, t. ex. för att lösa mobbning och relationsstörningar; gängbearbetning, bearbetning av skolk, missbruk och våldsutbrott. På många ställen i finns beskrivningar av skolans inre arbete som väl motsvarar socialpedagogers yrkeskunskaper. Inom VÅRD 76 har kursplaner för socialpedagoger utarbetats. Tyvärr återfinns i propositionen 1976/77:59 inte mycket av det förarbete och de erfarenheter som samlats beträffande socialpedagogernas användbarhet. Det är därför angeläget att social pedagogernas roll närmare utreds och att möjligheterna att göra socialpedagogutbildningen till allmän linje inom den nya högskolan prövas. Mot bakgrund av ovanstående hemställs att hos regeringen begär utredning av socialpedagogutbildningens samhällsroll och organisatoriska uppbyggnad.
mot · G0021396 · 1977-03-03 00:00:00 — Motion 1976/77: 1396 av med anledning av propositionen 1976/77:59 om utbildning och forskning inom högskolan m. m. I samband med propositionen om den nya högskolans organisation har inbakats frågan om den nuvarande socionomutbildningens framtida utveckling, särskilt i vad avser den sociala linjen som förbereder för socialt yrkesarbete. Departementschefen föreslår bl. a. inrättande av en professur i ett nytt tvärvetenskapligt ämne, socialt arbete, i . Förslaget har förberetts genom ett ingående utredningsarbete i dåvarande , vilken haft en arbetsgrupp med såväl avnämarrepresentanter som ämnesföreträdare verksamma under ett par års tid benämnd SLU-gruppen (sociala linjens utbildning). I de äskanden och den skrivelse till departementschefen som resp. ingick emellertid en mängd andra förslag på förändringar i organisation och resurser än vad departementschefen nu föreslagit, allt åtgärder som skulle bygga upp den egentliga grundutbildningen och basen för de professurer varav den första och för året enda nu föreslagits av departementschefen. Utöver professuren har totalt också . föreslagits av denne såsom en viss allmän förstärkning, att fördelas mellan de sex socialhögskolorna sedan en konsulenttjänst i nyinrättats. Denna resursförstärkning kan ej klara av att uppfylla departementschefens välvilliga skrivning, att han utgår ifrån att denna reformering (dvs. av den sociala linjens utbildning) skall ske i enlighet med de av i särskild skrivelse presenterade riktlinjerna. Nämndens för socionomutbildning förslag till införande av det nya ämnet socialt arbete hade flera motiv, men särskilt två har framhållits och betonats. Det ena var att skapa en bättre arbetslivsanknytning och det andra att öppna forskningsmöjligheter för socionomerna och en forskarutbildning med en bättre koppling till aktuella problem inom socialvårdens område. Därför föreslog arbetsgruppen och av universitetslektorat i socialt arbete vid varje skola. Avsikten var att tillförsäkra att ämnesföreträdarna i större utsträckning än nu skulle ha erfarenhet av praktisk social verksamhet - socialt arbete för undervisning och forskarutbildning inom detta område. ansågs det också önskvärt att fler lärare än f. n. hade socionomutbildning såsom bakgrund. Det är angeläget att stödja det utvecklingsarbete som utförts inom socialhögskolorna och att slå vakt om kravet på erfarenhet av praktisk social verksamhet vid undervisning i de högre kurserna i det föreslagna nya ämnet socialt arbete när forskarutbildning för detta nu skall byggas upp. Mot bakgrund av ovanstående hemställs att ger regeringen till känna att den sociala praktiska erfarenhetens relevans vid uppbyggnaden av det nya ämnet socialt arbete vid socialhögskolorna bör förstärkas.
mot · G0021398 · 1977-03-03 00:00:00 — Motion 1976/77: 1398 av i m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:59 om utbildning och forskning inom högskolan m. m. träffades en överenskommelse mellan regeringen och om att ca 100 000 platser i daghem skall tillkomma . En kraftig daghemsutbyggnad har till följd av denna överenskommelse skett, främst i storstadsområdena. Detta medför i sin tur starkt ökade krav på en snabb utbyggnad av bl. a. förskollärarutbildningen, inte minst i storstadsområdena. I propositionen 1976/77:59 om utbildning och forskning inom högskolan m. m. har föredraganden räknat medel för en ökning av antalet intagningsplatser i förskollärarutbildningen med ca 300 för /78. Vidare bör enligt föredraganden denna ökning i huvudsak förläggas till Stockholms-, . Härvid sägs att behovet av utbildning i södra är invägt. för högskoleregion (H 75S) har i en särskild utredningsgrupp för lärarutbildningens organisation och lokalisering berett frågan om lokalisering av bl. a. förskollärarutbildning. Detta har skett med anledning av en av till H 75-S överlämnad lokaliseringsutredning. H 75-S föreslår på grundval av sin beredning att förskollärarutbildningen förläggs till i söder om . Tidsfaktorn, möjligheterna att påverka planlösningen samt det angelägna i att sprida högre utbildning till södra delar talar enligt H 75-S för förslaget till lokalisering i . Vi vill för vår del betona särskilt det sista skälet. I anslutning därtill vill vi också framhålla värdet av att kommunerna söder om prioriteras vid lokalisering av högre utbildning inom . Med hänvisning till det anförda hemställs att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om lokalisering av förskollärarutbildning till i . () ()
mot · G0021400 · 1977-03-03 00:00:00 — Motion 1976/77:1400 av i m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:59 om utbildning och forskning inom högskolan m. m. i har, med landsting och kommun som huvudmän, utbildat musiklärare och utövande musiker. Utbildningen, som klart är av högskolekaraktär, har blivit mycket uppskattad. Den har bl. a. haft stor betydelse när det gällt att fylla den stora bristen på musiklärare i och angränsande län. Statsbidrag utgår ej men har diskuterats i utredningen för högre musikutbildning (OMUS, SOU 1976:33) ur vilken vi citerar: OMUS förslag är alltså att huvudmannen bör erbjudas möjligheten att vid ÖMI inrätta allmän utbildningslinje för musiklärare. Om huvudmannen accepterar erbjudandet, bör staten inleda förhandlingar med huvudmannen om villkoren. Därvid skall de allmänna bestämmelserna för kommunalt huvudmannaskap tillämpas. I propositionen 1976/77:59 omtalas OMUS på s. 217-218, och viss utbildning på högskolenivå nämns, dock ej musikpedagogiska institut. Enligt propositionen bereds OMUS förslag inom , och enligt propositionsförteckningen utlovas propositionen Reform av den högre musikutbildningen (ev.) till . Då det är angeläget att den för värdefulla och uppskattade utbildningen vid musikpedagogiska institut får utvecklas vill vi motionärer hemställa att hos regeringen anhåller att ovan citerade förslag av OMUS blir förelagt för beslut . () () () ()
mot · G0021405 · 1977-03-03 00:00:00 — 1976/77: 1405 av i m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:59 om utbildning och forskning inom högskolan m. m. När gymnasieskolan genomfördes nedskärs tjänsteunderlaget för många vävlärare. Då många av dessa inte innehade fast tjänst uppvaktades SÖ i ärendet, där det begärdes anordnande av behörighetskurser i textilslöjd för vissa vävlärare. Detta resulterade i att SÖ fick i uppdrag av Kungl. att överväga frågan om anordnande av dels en ettårig kurs för vissa lärare i sömnad och vissa lärare i vävning, dels kompletterande utbildning, huvudsakligen förlagd till ferietid, för vissa lärare i vävning. SÖ kom med förslag om anordnande av kurser enligt ovanstående. bestämmelser rörande kurserna och presenterades SÖ:s förslag till närmare bestämmelser rörande den kompletterande utbildningen, huvudsakligen förlagd till ferietid, vilket följdes av Kungl. Majits bestämmelser rörande den sistnämnda utbildningen, där det bl. a. står: Kostnaderna för denna utbildning skall bestridas inom ramen för tillgängliga medel under reservationsanslaget: Lärarnas fortbildning m. m. När kursen utannonserades var intagningsvillkoren bl. a. att den sökande skulle ha tjänstgjort som lärare . Det fanns även förslag om att den sista kullen av vävlärare (1975) skulle få genomgå kursen innan de lämnade seminariet. Så blev dock inte fallet. SÖ har i petitan /77 tagit upp nämnda kurs, men regeringen har i högskolepropositionen 1976/77:59 inte varit beredd att tillstyrka den föreslagna kompletteringskursen. Då vi anser det vara mycket angeläget att berörda vävlärare skall få möjligheter att bli behöriga för textillärartjänster samt anser det vara ett rättvisekrav att även de sist examinerade vävlärarna - ca 30 st. - skall få möjlighet att genomgå denna kompletteringskurs, och dådet även råder en dokumenterad brist på textillärare hemställs att hos regeringen begär att ovannämnda kurser för vävlärare kommer till stånd. () ' SANDÉHN (s)
mot · G0021406 · 1977-03-03 00:00:00 — Motion 1976/77: 1406 av m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:59 om utbildning och forskning inom högskolan m. m. Ett viktigt led i reformeringen av högskolan är att nå en ökad decentralisering av utbildningsutbudet för att därigenom göra utbildningen mera tillgänglig. De första allvarliga stegen på den vägen togs i samband med utbyggnaden av de s. k. universitetsfilialerna. Erfarenheten från dessas verksamhet är i huvudsak mycket positiv. är det viktigt att gå vidare i decentralise ringssträvandena. För att de mindre högskoleenheterna i praktiken skall fungera som attraktiva alternativ till studier vid de traditionella högskoleorterna måste en bredd och en kontinuitet i verksamheten kunna upprätthållas. I syfte att möjliggöra ett brett och kontinuerligt utbud har ett särskilt anslag om 2 milj. kr. kunnat disponeras för de mindre högskoleorterna - särskilt filialorterna. 1 propositionen 1976/77:59 anförs att med det nya anslagssystemet sådana resurser kommer att stå till förfogande att det inte längre erfordras någon särskild medelsanvisning av den art som tidigare förekommit. Någon mera utförlig motivering för indragningen av detta anslag görs inte. måste konstateras att det i hög grad är osäkert om filialorterna härmed har resurser som möjliggör en kontinuitet i kursutbudet. Enligt vår mening är det nödvändigt att statsmakterna nu tar ansvar för den decentraliseringsmålsättning för högskolan som ligger till grund för reformsträvandena. En viktig del i detta är då att den studerande som söker sig till en filialort också vet att de studiekurser han/hon avser att följa också finns tillgängliga. bör därför bemyndiga regeringen att för /78 disponera högst 1 milj. kr. för särskilt stöd för utbildningen vid högskoleenheterna i , och . Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att för /78 bemyndiga regeringen att till särskilt stöd för utbildningen vid högskoleenheterna i , och disponera högst 1 milj. kr. i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()
mot · G0021408 · 1977-03-03 00:00:00 — 1976/77 1408-1409 av fröken och i med anledning av propositionen 1976/77:59 om utbildning och forskning inom högskolan m. m. beslutade UKÄ att en allmän utbildningslinje 21 med inriktning på offentlig förvaltning skulle inrättas även vid . Någon undervisning påbörjades dock ej . och organisationskommittén har ansett det naturligt att linjen för offentlig förvaltning även i fortsättningen skall finnas vid . Genom att en motsvarande linje redan fanns inrättad har linjen ej tagits upp som en utökning av linjeorganisationen. föreslog för sin del att denna linje liksom ett antal andra linjer inom AES-sektorn skulle kunna anordnas vid GU. Departementet har inte uppfattat kommitténs förslag såsom även innefattande linjen offentlig förvaltning och har därför ej tagit upp den på linjeförteckningen. Linjen finns förberedd, och studerande har anmält intresse för att läsa den. Enligt vår uppfattning bör den tas upp på linjeförteckningen även för . Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att beslutar att linjen offentlig förvaltning även tas upp på linjeförteckningen för . () ()
mot · G0021411 · 1977-03-03 00:00:00 — med anledning av propositionen 1976/77:59 om utbildning och forskning inom högskolan m. m. När den tekniska högskolan i startade satsade man på utbildningslinjer som hade anknytning till länets näringsliv och dess råvarutillgångar, nämligen maskinteknisk linje, bergsvetenskap och geoteknologi. Steg för steg har olika utbildningslinjer startat och därmed berikat en region som tidigare saknade teknisk högskoleutbildning. Högskolan har som mål att vara ett stöd i utvecklingen av näringslivet i regionen. Detta gäller då inte minst för de mindre och medelstora företagen vilka sysselsätter hälften av de anställda inom industrin. Behovet av att öka antalet arbetstillfällen i , framför allt i inlandet, är stort. Ansträngningar görs från olika håll i landet för att utveckla ett differentierat näringsliv och behålla fungerande samhällen. Företagens situation präglas av snabba förändringar i fråga om marknad, ekonomi, teknik och sociala och politiska förhållanden. Högskolan utbildar experter på att driva den teknologiska utvecklingen framåt. Det finns också behov av högt utbildade personer, som kan hantera förnyelseprocessen i företagen och bidra till att vidareutveckla, etablera eller själva starta nya företag. En utbildning av detta slag bör stödjas av forskning. Den måste också kopplas till en utveckling av samarbetet mellan forskning/utveckling och näringsliv. Människan är viktigast vid nyetablering av företag eller start av ny verksamhet inom befintliga företag. Det gäller att ta vara på personer med lämpliga kvalifikationer och företagaranda. De behöver hjälp och stöd för att kunna bedöma sin förmåga och de egna idéernas bärkraft samt för att kunna omsätta sina planer i konkret handling. Det krävs kunskap om de olika momenten i nyetableringsprocessen och om hur de kopplas samman. Det skulle bli en värdefull tillgång för inland om tekniska högskolan i förstärktes med en ny institution, särskilt inriktad på en utveckling av näringslivet i övre . Enligt förslag från högskolan bör en tidigare obesatt professur få ämnesområdet industriell utveckling. Dessutom bör det inrättas två nya professurer, den ena i innovationsteknik och den andra i entreprenörsteknik. 1 1976/77. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om utbildning i industriell utveckling vid tekniska högskolan i .
mot · G0021412 · 1977-03-02 00:00:00 — 1976/77: 1412 med anledning av propositionen 1976/77:59 om utbildning och forskning inom högskolan m. m. I propositionen 1976/77:59 om utbildning och forskning inom högskolan m. m. föreslås en intagning vid seminariet för huslig utbildning i med 12 elever på den 3-åriga ettämnesutbildningen och med 24 elever i försöksutbildningen på den 4-åriga tvåämnesutbildningen. Beträffande den 4-åriga tvåämnesutbildningen är 1 1 /av utbildningen förlagd till seminariet för huslig utbildning. I sina petita för /78 har SÖ föreslagit ett intag på hushållslärarlinjen för del med 48 platser, varav 24 elever på den 3-åriga ettämnesutbildningen och 24 i försöksutbildningen. Samma dimensionsförslag har också lagts av organisationskommittén i högskoleregion. Den nedskärning av utbildningen gentemot SÖ:s och organisationskommitténs förslag som propositionen innebär för vidkommande har skapat stor oro för hushållslärarutbildningens framtid i . Såväl lokaler som personal är dimensionerade för en större utbildningskapacitet än den propositionen nu föreslår. Med hänsyn till lägre lärartäthet i försöksutbildningen och kortare utbildningstid vid seminariet för huslig utbildning måste lärarpersonal friställas, om man stannar för den intagningskapacitet som föreslås i propositionen. Färre fasta tjänster inom hushållslärarutbildningen minskar möjligheterna till specialisering och därmed möjligheten att upprätthålla en hög standard på utbildningen. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att det årliga intaget av elever vid seminariet för huslig utbildning i ökas till 48, varav 24 elever på den 3-åriga ettämnesutbildningen och 24 elever i försöksutbildningen på den 4-åriga tvåämnesutbildningen.