mot · G0021346 · 1977-02-03 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:58 om regionalpolitisk! stöd till och AB Eiser undertecknades avtalet mellan staten och angående etablering i . Företaget åtog sig att bilda ett dotterföretag, firma , för tillverkning av lättare konfektion i . /73 skulle företaget bygga ut sin verksamhet, så att det skulle vara minst tusen personer sysselsatta i tillverkningsenheter i , och . Om erfarenheterna i skulle visa sig positiva, skulle vara berett att diskutera ytterligare etableringar i och . Detta åtagande förutsatte statligt stöd på 70 milj. kr., varav 55 milj. kr. i utbildnings- och sysselsättningsstöd och 15 milj. kr. i statsbidrag till kommunernas byggande av industrilokaler. åtog sig att börja planering av byggnation, nyanskaffning av maskiner och utbildning av personal i samråd med berörda kommuner och . Vid rekryteringen skulle särskild uppmärksamhet ägnas åt möjligheten att anställa äldre arbetskraft. förband sig vidare att , utan att debitera kostnaderna härför, svara för administration, inköp, marknadsföring och försäljning. Denna egeninsats beräknades av till cirka 50 milj. kr. Utbyggnaden gick snabbt. Den första provisoriska industrilokalen i var klar , och de första anställningarna skedde . i provisoriska lokaler kunde på alla tre orterna moderna lokaler, byggda för sitt ändamål, tagas i bruk. Mycket förmånliga hyresavtal tecknades med berörda kommuner, vilket innebar att lokalerna uppläts hyresfritt och skulle, om avtalet med staten fullföljdes, få övertagas som gåva . Kommunernas insatser för lokaler uppgick till 4,5-5 milj. kr. Företaget skulle svara för vatten, el, renhållning, snöröjning m. fl. hade klarat anställning av 2/3 av de 1 000, vilket krävdes för att få ut hela statsbidraget. Företaget redovisade inte några svårigheter att uppfylla sina åtaganden . Strukturproblemen inom konfektionsindustrin har varit kända, och staten har tidigare gått in i Eiser. 1 början på 1976 gjorde företrädare för Tekobranschen en framställning till regeringen om särskilda åtgärder. Statsmakterna beslutade om åtgärder för 200 milj. kr. Detta ansågs emellertid inte Från fackligt håll har framhållits nödvändigheten av en styrning och långsiktig planering. Beskedet om att konfektionsindustrin i borde läggas ned av företagsekonomiska skäl kom chockartat. Genom denna regionalpolitiska satsning i Tekobranschen har många fått arbete, vilket inte annars varit möjligt. De flesta är kvinnor, som utgjort en stor arbetskraftsreserv. De kvinnor som fått arbete och alla som önskar arbete kan av sociala och samhällsekonomiska skäl i fortsättningen inte behandlas som arbetskraftsreserv. Kommunerna har förutom industrilokalerna gjort stora insatser för bostadsbyggande, barnomsorg m. m. Här finns underlag och planering för de ytterligare arbetstillfällen som man emotsett. I propositionen 1976/77:58 föreslås ett statligt avskrivningslån på 15,2 milj. kr. till och 9 milj. kr. Syftet med detta stöd är att skapa förutsättningar för fortsatt drift vid anläggningar i , och och Eisers anläggningar i och . Beträffande Eiser och dess dotterbolag konfektion AB:s fabrik i avser man enligt propositionen att genom vissa militära beställningar få det rådrum som erfordras för att skaffa ny sysselsättning vid företaget. Statsrådet har i annat sammanhang uttalat att verksamheten i bör upprätthållas vid nuvarande nivå . Vi tolkar detta som ett besked om att regeringen är medveten om betydelsen av denna form av industrisysselsättning i . Vi anser därför att även denna industris fortbestånd och utveckling skall tryggas på det sätt som föreslås i motionen. Det framgår av propositionen att inte kommer att fullfölja sin del av avtalet att i skapa 1 000 nya arbetstillfällen. Företaget har hävdat att det av företagsekonomiska skäl är motiverat att helt avveckla verksamheten i . Vi vill i anledning härav starkt understryka de motiv som låg till grund för statens generösa bidrag till för etablering i . Behovet av extraordinära insatser var stort för att skapa en bättre regional balans i fråga om sysselsättningen. De orter som kom i fråga var i trängande behov av arbetstillfällen för kvinnor. Dessa motiv är lika framträdande . En avveckling av verksamheten vid kommer att få mycket allvarliga konsekvenser främst för de berörda orterna, men också för utvecklingen i länet. Trots satsningarna i på de berörda orterna är följande antal kvinnor anmälda arbetslösa: 300, 477, 135, 291, 203 och 385. Det är också intressant att notera resultatet av en ekonomisk analys som utförts vid av etablering i . Den visar att från samhällsekonomisk synpunkt har verksamheten varit lönsam. När det gäller de företagsekonomiska förluster som företaget redovisar vill vi framhålla att de beräkningar som gjorts av en av fackklubben anlitad konsult ger en i väsentliga avseenden annorlunda bild av lönsamheten vid fabrikerna i . De avräknings- och debiteringssystem som tillämpats har, enligt dessa beräkningar, konsekvent missgynnat till förmån för moderföretaget. Vi förutsätter att AMS genom en intern revision närmare kan klarlägga det rätta förhållandet, då med beaktande av vad företagets revisorer vid skilda tillfällen uttalat. Vi bedömer de nu föreslagna åtgärderna som kortsiktiga. Vi kräver att regeringen via Statsföretag fortsätter den utredning som påbörjats och som syftar till längre gående statligt ägarengagemang av i första hand Teko-enheterna i . De avskrivningslån som föreslås i nämnda proposition avser att trygga sysselsättningen , med undantag för , där en nedtrappning till anställda medges . Mycket tyder på att industriministern räknar med en total avveckling av verksamheten efter . I en skrivelse, undertecknad av företrädare för , som bilagts propositionen framgår att företagsledningen anser det svårt att bedöma utvecklingen inom konfektionsindustrin även på relativt kort sikt. Mycket talar för att läget för den svenska konfektionsindustrin inte kommer att förbättras som kan överblickas. Om nuvarande skillnader i kostnadsläget mellan svensk produktion och importerade varor består, kommer frågan om de nu aktuella fabrikernas fortlevnad på nytt att aktualiseras, anför företagsledningens sagesmän. Vi befarar att denna skrivning kommer att åberopas för en avveckling av verksamheten i före utgången av 1978. Som framhållits är behovet av arbetstillfällen på de berörda orterna stort, särskilt i vad gäller sysselsättning för kvinnor. Vi kan därför inte acceptera en minskning. Tvärtom förväntar vi oss kraftfulla insatser från företag och myndigheter för att öka arbetstillfällena i berörda regioner. Vi anser även att beredskapspolitiska skäl talar för en bibehållen produktion inom landet. Detta bör tas med i bedömningen av och Eisers framtid. I , och har på fackligt initiativ genomförts en namninsamling med krav på åtgärder för ökad sysselsättning och för att samhället övertar verksamheten vid . Dessa krav har fått en mycket bred anslutning från befolkningen på berörda orter. Mer än 32 000 personer har skrivit under detta upprop. Med hänsyn till de betydande satsningar staten redan gjort för en lokalisering av Teko-industrier till finnér vi att starka skäl talar för ett statligt övertagande av både och Eisers aktuella anläggningar. Eftersom det inom finns Teko-industriell verksamhet bör Statsföretag ges i uppdrag att samordna statens samtliga engagemang inom Teko-industrin. Utredningen bör drivas så, att förslag föreligger före den tidpunkt som gäller för den i propositionen redovisade tidsramen. Av både lokaliserings- och beredskapspolitiska skäl måste detta vara samhällets ansvar. Med stöd av vad som ovan anförts hemställer vi att uppdrar åt regeringen att påskynda utredningen inom om ett vidgat statligt ägarengagemang av i första hand Tekoindustrierna i och att återkomma till med förslag. () () ()