mot · G002184 · 1977-01-17 00:00:00 — av m. fl. I årets budgetproposition saknas initiativ till pensionsförbättringar, trots att inkomstklyftorna mellan pensionärer och förvärvsarbetande är stora och växande. Vpk menar att det viktigaste nu är att förbättra grundpensionerna. I motionen yrkas att grundpensionen för ensamstående skall höjas från 95 till 99 96 av basbeloppet och för gifta från 77,5 till 84,5 96 av basbeloppet. Detta skulle också minska skillnaden i pensionsförmåner mellan gifta och ogifta pensionärer. Det är vpk:s uppfattning att gifta och ogifta pensionärer oberoende av civilstånd bör ha samma pensionsförmåner. Vidare bör fastställa en målsättning för förbättringen av pensionsförmånerna. I motionen föreslås att skall uttala sig för att pensionsförmånerna skall uppgå till av den genomsnittliga industriarbetarlönen. Vpk föreslår också att pensionens basbelopp skall höjas redan vid en förändring av det allmänna prisläget med 2 96 och inte som först vid en förändring med 3 96. Vid bedömningen av pensionärernas levnadsstandard och pensionsförmånernas storlek förekommer i den allmänna debatten en missvisande framställning och grov förenkling av sakförhållandena. Tidningarna förtäljer då och då om "höjda folkpensioner" - när det i verkligheten handlar om av prisstegringar föranledda höjningar av basbeloppet. Också i årets budgetproposition och i pressreferaten av denna redovisas höjningen med 1 675 miljoner av anslaget till pensioneringen på ett sätt som är ägnat att ge intrycket av nya initiativ till pensionsförbättringar. Förbättringarna begränsar sig emellertid till höjningar av pensionstillskotten enligt den tidigare beslutade höjningsplanen. Drygt miljarden faller på prisstegringarnas konto. I övrigt lyser initiativen med sin frånvaro. Ålderspensionens grundbelopp höjdes den - den genomförda höjningen daterar sig . kom beslut om pensionstillskotten, i vilka ATP-pensionen för knappa inbakades. Den reella förbättringen av pensionstillskotten, inkl. inom garantinivån inräknad ATP. blev i beslutårets penningvärde . Därefter följde samma realförbättring av pen sionsformånema fram till . riksdag beslöt om pensionstillskottens höjning med 1 96, men uppsköt ikraftträdandet till . Mot denna bakgrund skall noteras att regeringen i sin budgetproposition inte föreslår någon som helst ytterligare pensionsökning. För fick en ensamstående pensionär i höjt pensionstillskott och höjd grundpension sammanlagt . och gift pensionär . Den genomsnittliga årsinkomsten 1975 anges till ca . Den beräknade reallönehöjningen var . Det gör en reallönehöjning på . Två ting bör då hållas i minnet: 1. För pensionären är det delvis fråga om en uppdämd pensionsförbättring (ålderspensionens höjning) - men för industriarbetaren gäller löneförbättringen för ett enda år. När det görs jämförelser mellan pensionären och industriarbetaren är procenten för pensionärens vidkommande räknad på basbeloppet - för industriarbetaren räknas den på den utgående årslönen. Skillnaden är betydande! Den visar på en växande klyfta i levnadsvillkor. Om målsättningen skall vara pensionsförmåner som står i någorlunda rimlig relation till de förvärvsarbetandes inkomster, har det uppenbarligen uppstått en anmärkningsvärd eftersläpning i standardutvecklingen för pensionärerna. I senare års vpk-motioner i har efterlysts en målsättning för en standardhöjning för landets folkpensionärer. vpk-motion åberopades sålunda 1973, där det i den antagna verksamhetsplanen bl. a. anfördes: att kravet på en pension som uppgår till av industriarbetarens genomsnittsinkomst inte tillnärmelsevis uppfyllts. Det bör därför stå som en central uppgift för , att med alla medel påverka statsmakterna till en sådan förändring av pensionstryggheten, att denna målsättning kan uppnås." I det av antagna utskottsbetänkande! avstod man från att över huvud taget gå in på frågan om en sådan målsättning. Enligt vår mening bör en höjningsplan gälla pensionsförmånerna som helhet - som bör ställas i relation till exempelvis den genomsnittliga industriarbetarlönen - och inte begränsas till att gälla pensionstillskotten. Lika pension för gifta och ogifta Lika pension oberoende av civilstånd, är en ståndpunkt som finner resonans i allt vidare kretsar. Ett uttryck för detta var det utskottsbetänkande som antogs av riksdag (SfU 1973:8), i vilket sades: "Med hänsyn till att bestämmelserna i sin nuvarande utformning leder till resultat som från rättvisesynpunkt är otillfredsställande anser utskottet sig emellertid böra förorda att spörsmålet om lika pensionsförmåner för gifta och ogifta nu blir föremål för en närmare prövning. Utskottet föreslår därför att hos Kungl. Maj:t begär att en allsidig utredning av frågan i hela dess omfattning kommer till stånd och att de synpunkter som framförts i motionerna därvid beaktas. Fastän utskottet ansluter sig till principen om lika pensionsförmåner för ensamstående och gifta tillmäts kostnaderna en avgörande betydelse och reformen uppskjuts . Det framhålls också att vi är på god väg att uppnå sådan likställighet. Pensionstillskotten utgår ju, sägs det, lika för gifta och ogifta. Höjningen av grundpensionen från sägs också vara ett steg på vägen - kraftigare pensionshöjning för vardera av två makar än för ensamstående! Fördelen av gemensam lägenhet är ett argument som med växande antal kommunala bostadstillägg inte längre har samma relevans som . Det är givetvis ett riktigt påpekande att samma pensionsförmåner oberoende av civilstånd kräver en aktningsvärd kostnad. Det handlar också om en vacker slant för de berörda pensionärerna - inte . i årligt tillskott för ett pensionärspar. Det är orimligt att påstå att det - särskilt om hyreskostnaden undantas - skulle vara . "billigare att leva för två sammanboende än vad det är för en ensamstående. Om kostnaden för reformens genomförande, som i sin helhet kan uppskattas till ca 1 250 milj. kr. , anses för stor kan reformen ske etappvis. Steg på denna väg kan tas som man inriktar sig på att pensionsförmånerna skall nå av industriarbetarens genomsnittsinkomst. Redan vid pensionstillskottens införande hävdade kommunisterna att tillskotten var otillräckliga och föreslog en kraftigare tillmätt höjning. Tyvärr avvisade yrkandet liksom de förslag vi framlade under efterföljande år. I ett avseende rönte sent omsider kommunisternas linje anslutning, nämligen när det gällde förslaget om en höjning av tillskottens storlek från . I nuvarande situation framstår det som mest angeläget att resurserna sätts in för att höja ålderspensionens grundbelopp. Det skulle främst ha betydelse för pensionstagare vilkas ATP placerar dem närmast över den beloppsgräns som berövar dem rätten till pensionstillskott. Kommunisterna ansluter sig därför till den beslutade planen om årlig höjning av basbeloppet utan tillämpning av vpk-gruppens ursprungliga plan, som byggde på att man redan från början och därefter skulle höja tillskotten . Krafterna måste nu koncentreras på att uppnå en höjd grundpension jämte en höjning av förtidspension, hustrutillägg, änke- och barnpensioner. bör - som nämnts i del föregående - uttala sin anslutning till målsättningen att pensionsförmånerna skall uppgå till av den genomsnittliga industriarbetarinkomsten. I detta sammanhang bör enligt vpk-gruppens mening tillfället utnyttjas att ta ett nytt steg på vägen att minska olikheterna i pensionsförmåner mellan ensamstående pensionär och vardera av två makar som uppbär ålderspension. I överensstämmelse med det sagda bör en starkare markering av inriktningen på lika pensionsförmåner oberoende av civilstånd ske än den som kom till uttryck höjning. Då tillerkändes vardera av ett pensionärspar större pensionsökning än ensamstående (7,5 mot ). En lämplig avvägning anser kommunisterna vara för ensamstående höjd grundpension av basbeloppet (lika med pensionstillskottens höjning) och för vardera av två makar (eller sammanboende) . Innebörden av dessa förslag är att ensamstående pensionär (utöver eventuellt pensionstillskott) får en med . För gift pensionär blir höjningen (likaledes utöver eventuellt pensionstillskott) . De höjda beräkningsgrunderna innebär en uppräkning för ensamstående från 95 till 99 96, för gift pensionär från 77,5 till och för ett pensionärspar tillsammans . I nu gällande tal för beräkning av grundpensionen utgjorde skillnaden till förmån för ensamstående pensionär jämfört med gift pensionär. Det ovan refererade förslaget minskar denna skillnad till . Skälen för den i denna motion föreslagna höjningen av grundpensionen är de stämningar bland landets folkpensionärer, som gav uttryck åt i ett brev till regeringen av . I brevet argumenterades för att regeringen skulle framlägga förslag om ett extra pensionstillskott tili samtliga pensionärer med retroaktiv verkan från årets början. Framställningen ledde till intet. Det råder därför inget tvivel om att den koncentration på en varaktig höjning av ålderspensionens grundbelopp som vpk-gruppen föreslår är alltigenom välgrundad. De upprepade hyreshöjningarna blir i många fall icke fullt kompenserade genom med motsvarande belopp höjda kommunala bostadstillägg, eftersom tyvärr icke alla kommuner tillämpar kommunala bostadstillägg som motsvarar hela hyreskostnaden för en socialt godtagbar bostad. Härtill kommer att gällande inkomstprövningsgränser för erhållande av kommunalt bostadstillägg gör situationen besvärlig för pensionärerna. I en särskild motion upprepar vpk-gruppen därför sitt krav om en revidering av de gällande inkomstprövningsgränserna. Nuvarande takt i prisstegringar och penningvärdeförsämring aktualiserar en tätare reglering av basbeloppet. Om konsumtionsprisindex stiger så höjs pensionens basbelopp. Men om index stiger bara 2 eller förblir basbeloppet oförändrat, och pensionen höjs inte. En sänkning till för erforderlig förändring av basbeloppet bör ske. Därmed ger levnadskostnadsökningarna ett mera aktuellt utslag och eftersläpningen av kompensationen till pensionärerna mildras. bör uttala sig för en sådan förändring. Med stöd av det anförda föreslås 1. att uttalar att pensionsförbättringarna för landets pensionärer som målsättning bör ha en höjning av utgående pensionsförmåner till av den genomsnittliga industriarbetarinkomsten, 2. att beslutar att i syfte att mildra eftersläpningen av kompensationen för inträffade prisstegringar nuvarande regler ändras så att basbeloppet omräknas då den inträffade förändringen av det allmänna prisläget uppgår till mot f. n. , och anta följande förslag till ändring i 1 kap. 6 $ Lagen om allmän försäkring. Inom den allmänna av ett basbelopp. Ändring av nämnda tal må ej föranleda ändring av basbeloppet, med mindre talet stigit eller nedgått med sedan närmast föregående ändring av basbeloppet vidtogs. Det sålunda beräknade basbeloppet avrundas till närmaste hundratal kronor. Ändring av nämnda tal må ej föranleda ändring av basbeloppet, med mindre talet stigit eller nedgått med sedan närmast föregående ändring av basbeloppet vidtogs. Det sålunda beräknade basbeloppet avrundas till närmaste hun 3. att beslutar att grundpensionen för ensamstående höjs från f. n. av basbeloppet och från 77,5 till 84,5 "o av basbeloppet för vardera av två pensionsberättigade makar, och anta följande förslag till ändring i 5 kap. 2 5 Lagen om allmän försäkring. Nuvarande lydelse Motionärernas förslag Ålderspension utgör, där ej annat följer av vad i andra stycket samt 3 och 4 S? : sägs, för år räknat eller, för gift försäkrad vars make åtnjuter folkpension i form av ålderspension eller förtidspension eller äger rätt till pension enligt I t; första stycket, sjuttiosju och en halv procent av basbeloppet. (vpk) i Ålderspensionen utgör, där ej annat följer av vad i andra stycket samt 3 och 4 SS sägs, för år räknat eller, för gift försäkrad vars make åtnjuter folkpension i form av ålderspension eller förtidspension eller äger rätt till pension enligt 1 S första stycket, åttiofyra och en halv procent av basbeloppet. (vpk) (vpk)