ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G002279 · 1977-01-19 00:00:00 — Motion 1976/77:279 av i m. fl. om klasstorleken inom gymnasieskolans vårdlinje har i skrivelse till huvudmännen för vårdutbildning meddelat att man avser slutföra en övergång till enbart klasser med 30 elever på vårdlinjen i och med ingången av /79. Huvudmännen har också uppmanats att lämna förslag till tänkbara lösningar för en sådan övergång. De flesta landsting anordnar vårdlinje på ett flertal orter inom landstingsområdet. Denna decentralisering av vårdutbildningen även till mindre orter har många fördelar; eleverna får sin utbildning på eller i närheten av hemorten, praktikplatserna på samtliga sjukhusenheter inom landstingsområdet kan utnyttjas väl, rekryteringen av elever påverkas positivt. Att utan undantag införa 30-klasser skulle, framför allt för glesbygdsområden inom , innebära att utbildningen på flera mindre platser t. ex. i och skulle omöjliggöras. Totalt sett skulle vårdutbildningens kapacitet i länet härigenom minska och elever från dessa orter skulle behöva transporteras till eller andra platser för att erhålla utbildning. En sådan utveckling kan inte accepteras, bl.,a. på grund av det stora behovet av adekvat utbildad personal till sjukvården. För att bäst kunna utnyttja praktikplatserna på de mindre orterna och för att anpassa utsläppet av elever till sjukvårdens rekryteringsbehov måste 16-klasser i glesbygdsområden med stora avstånd mellan gymnasieorterna behållas även efter 1978/79. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag om att linjer och specialkurser inom gymnasial vårdutbildning även i fortsättningen, framför allt i glesbygder, får bedrivas utan krav på klasser med 30 elever.
mot · G002281 · 1977-01-19 00:00:00 — 1976/77: 281 av i m. fl. om processteknisk utbildning vid högskolan i inleddes efter beslut av en försöksverksamhet med yrkesteknisk högskoleutbildning (YTH). Trots att U 68 i sitt huvudbetänkande pekat på lämpligheten av att till förlägga någon linje lämnades i beslutet av olika skäl utanför försöksverksamheten. Frågan har sedan aktualiserats . och föreslog, efter samråd med organisationskommitténs samarbetsgrupp för , i skrivelse till att försöksverksamheten med YTH skulle vidgas att omfatta även . I första hand föreslogs en processteknisk linje, men man pekade också på behovet av och de goda förutsättningarna för att starta en YTH-utbildning för bergshantering och en för stål- och verkstadsindustrin. Trots att utvärderingen av den nu pågående försöksverksamheten ännu inte föreligger finns det all anledning förmoda att YTH kommer att bli en viktig del av den framtida högskoleutbildningen. Det är mot den bakgrunden viktigt att den processtekniska utbildningen får påbörjas i . Näringslivets inriktning i visar klart behovet av YTHutbildning inom det processtekniska området. Trävarutillverkningen sysselsätter 1 500 personer inom och ca 3 700 i hela länet. har ett 60-tal sågverk och i finns ett av landets största kombinat av cellulosafabriker, pappersbruk, kemiska fabriker, sågverk och forskningslaboratorier. Värmlands-Dalsdistriktet av är det största i landet med 8 689 medlemmar av förbundets 46 500(1975). Enbart i är mer än 5 400 personer sysselsatta inom trä-, pappers- och massaindustrin, vilket utgör av områdets industrisysselsatta. Utbildningsmässigt är förutsättningarna ytterst goda för en processteknisk utbildning i . Vid gymnasieskolan i finns redan nu god teknisk utrustning och lämpliga laborationslokaler. I har påbörjats byggandet av en ny rikssågverksskola, som kommer att få en mycket modern utrustning. De investeringar som behöver göras för att kunna starta en YTH-utbildning på det processtekniska området blir således blygsamma. Såväl arbetstagar- som arbetsgivarorganisationerna har uttalat sig för att en processteknisk utbildning bör förläggas till . Jämsides med planeringen för den processtekniska utbildningen har möj ligheten prövats att påbörja en YTH-utbildning för bergshanteringen och en för verkstads- och stålindustrin. YTH-utbildningen för bergshanteringen skulle med fördel kunna knytas till i , som i stort sett redan förfogar över den utrustning och de speciallärare som behövs. Verkstads- och stålindustrin i har ca 19 000 anställda, vilket talar sitt tydliga språk för behovet av en YTH-utbildning. Av flera skäl anser vi det lämpligt att YTH-utbildningen byggs upp successivt vid och att man då börjar med den processtekniska utbildningen, men att YTH-utbildningen skall omfatta tre linjer. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att försöksverksamheten med yrkesteknisk högskoleutbildning fr. o. m. /79 även skall omfatta processteknisk utbildning vid .
mot · G002282 · 1977-01-19 00:00:00 — 1976/77 282-291 av m. fl. om höjt anslag till forskning rörande de reumatiska sjukdomarna Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1976/77:273 hemställer att uttalar som sin mening att anslagen till forskning om de reumatiska sjukdomarna ökas, så att denna folksjukdom får sin rättmätiga andel av samhällets forskningsresurser. 1 1976/77.
mot · G002283 · 1977-01-19 00:00:00 — av i m. fl. om likvärdig reseservice för alla SJ-resenärer Att förbättra förutsättningarna för ett ökat medborgerligt utnyttjande av kollektivtrafiken i vårt land är angeläget, inte minst med hänsyn till de energi- och miljöpolitiska fördelar detta innebär. Ett led i denna strävan är att på olika sätt anpassa den kollektiva trafiken till medborgarnas behov i ett modernt samhälle. Detta gäller inte minst (), vars tidtabeller, stationsuppehåll, anslutningstrafik och s. k. "olönsam trafik ofta och gärna debatteras, medan den otidsenliga och från jämlikhetssynpunkt helt oförsvarbara uppdelningen i I:a och lita reseklass helt lämnats därhän. Det gamla klassamhällets synsätt, att den som har råd att betala mera också skall få bättre reseservice, borde för länge sedan ha mönstrats ut ur SJ:s policy och ersatts med en likvärdig reseservice på "hela folkets järnväg. En naturlig målsättning blir då att nuvarande klass-standard blir tillgänglig för alla. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar uttala sig för att SJ:s nuvarande två reseklasser successivt avskaffas och ersätts med en likvärdig god reseservice för alla resenärer. AXEL () i HANS () i
mot · G002284 · 1977-01-18 00:00:00 — av herrar och i om SJ:s pensionärsbiljetter För landets pensionärer, däri också medräknat förtidspensionärer samt personer vilka erhållit s. k. handikappersättning, har statensjärnvägar infört en särskild pensionärsrabatt. Såväl för äldre människor med anhöriga eller goda vänner på annan ort som för handikappade, vilka ofta är mer eller mindre svårt isolerade på grund av sitt handikapp, är det av stor betydelse att , längre eller annars, då den eller de som den rabattberättigade vill uppehålla kontakt med har möjlighet att vara ledig från sitt arbete, få resa på rabattbiljett. SJ tycks inte ha insett värdet - såväl det psykologiska som det ekonomiska - av att gamla och handikappade får resa. Rabatter utan inskränkningar skulle med ganska stor säkerhet innebära att de berörda grupperna skulle resa mer än vad är fallet. 1976 gällde ej pensionärsrabatt kl. 13.00-24 december . har inte mindre än tagits bort helt eller delvis från rabattåkande. Detta innebär att när t. ex. en handikappad vill besöka en anhörig eller en god vän måste han/hon i allmänhet starta före (som blir den nya tidsgränsen fr. o. m. 1977) eller söndagen vid ett stort antal . I realiteten innebär detta att om rabatten skall kunna utnyttjas måste resan påbörjas så tidigt att den man vill hälsa på i många fall kommer att vara i arbete vid framkomsten. Dessutom måste återresan anträdas före . Den dagen har visserligen värdfolket oftast arbetsledigt, men då blir det alltså för dyrt för pensionären att stanna. Behöver denne hjälp till stationen måste hans värdfolk vara vänligt och ta ledigt från sitt arbete. och t. o. m. är rabatten inte giltig och efter . Däremot kan man resa . 1976/77: 284 Alla dessa invecklade undantagsbestämmelser gör sannolikt att många pensionärer avhåller sig från att resa över huvud taget. Mot bakgrund av det anförda hemställs att SJ:s pensionärsrabatt skall gälla för resa . PER () ()
mot · G002285 · 1977-01-19 00:00:00 — Motion 1976/77: 285 av i m. fl. om ytterligare en broförbindelse över Broförbindelserna över utgör ett svårt problem. Det finns en mycket omfattande trafik på i nord-sydlig riktning. Delvis är den av regional karaktär. och forbinds med . Vägen betjänar även trafiken mellan och liksom mellan och med Tvåstad (). Även den öst-västliga trafiken mellan delar av och å ena sidan och och andra delar av å den andra skall passera . Det gäller också den mer långväga trafiken mot och från detta område in mot landet. F. n. måste trafiken på gå igenom centrala delar och använda sig av den s. k. Trafikbelastningen på denna bro är mycket hård. Årsdygnstrafiken var 16 1975 och 17 1976. var trafiken vida högre. Den närmade sig 20 000 fordon per dag och överskred detta tal. I förhållande till 1975 visar 1976 en markant uppgång. Problemet med denna trafikmängd blir så mycket större som sjöfarten har sin högsäsong och bron sålunda öppnas ett mycket stort antal gånger. Kapaciteten hos bron har räknats till maximalt 17 000 fordon . En ny bro behöver snabbt byggas. Den utgör lösningen av det svåra problemet med bron över . är en sådan bro en grundläggande förutsättning för det regionalpolitiska samarbete som staten har initierat genom att göra kommunerna Trollhättan-Uddevalla-Vänersborg till ett primärt centrum och (förutom de nämnda kommunerna, ) till ett utvecklingsområde. kan inte på allvar fungera i en gemensam arbetsmarknad och som ett gemensamt serviceområde med mindre än att en bättre broförbindelse över kommer till stånd. En ny bro bidrar också till att lösa de svåra kommunikationsproblem som finns genom koncentrationen av stora industrier till industriområdet , som är det näst största industriområdet i västra , med över 10 000 anställda. har det planerats en bro norr om med goda anknytningsmöjligheter till det nämnda industriområdet. Planeringsarbetet är så långt framskridet att brobygget kan starta . Det är nu angeläget att statsmakterna garanterar att projektet får sin start . 1976/77: 285 i samband med behandlingen av väganslaget besluta att över skall ingå i projekt som påbörjas . Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar uttala att över norr om , inom ramen för befintligt anslag, påbörjas .
mot · G002286 · 1977-01-19 00:00:00 — Motion 1976/77: 286 av i m. fl. om transportstöd åt Vänersjöfarten Staten har satsat på Vänersjöfarten. har delvis byggts om och hamnarna förbättrats. Vidare har isbrytare anskaffats. Sammanlagt rör det sig om en satsning på 200 milj. kr. Dessa satsningar har dock inte kunnat utnyttjas på ett tillfredsställande sätt genom att transporterna inte sker på samma villkor som landtransportema. Det utgår ett transportstöd för gods som fraktas på tåg eller med bil. För sjöfarten finns inte något liknande stöd. Det gör att Trollhätte kanalverk f. n. förlorar ungefär 1 milj. kr. Från statens synpunkt är det otillfredsställande att de tidigare gjorda satsningarna inte kan utnyttjas. Det bör vara angeläget att den kapacitet som representerar utnyttjas på ett mer effektivt sätt. Med de krav på energisnålhet och miljövänlighet som med allt större styrka ställs på transporterna bör det vara viktigt för samhället att denna kanalled kan få ökad användning. Sjöfarten representerar otvivelaktigt en energisnål och miljövänlig transportform. Med hänsyn till de behov av transportstöd som finns inom stödområdet bör inte fraktstödet för järnvägen och landsvägstransporterna tas bort. 1 stället bör det införas ett fraktstöd för sjöfarten genom och på . Stödet bör komma snabbt. bör därför hemställa hos regeringen att utredningen av frågan påskyndas, så att ett förslag om fraktstöd för Vänersjöfarten kan ingå i regeringens budgetförslag /79. Med hänvisning till det anförda föreslår vi att hos regeringen hemställer om förslag till fraktstöd för Vänersjöfarten.
mot · G002287 · 1977-01-19 00:00:00 — Motion 1976/77: 287 av i m. fl. En viktig del i en tillfredsställande sjösäkerhet är att sjökort av godtagbar tillförlitlighet finns över både farleder och trafikerade skärgårdsområden. betydelse för sjöfrakt, fiske och rekreation är av en sådan omfattning att samtliga farleder måste garantera full tillförlitlighet. Tyvärr ger nuvarande sjökortsstandard denna garanti endast inom vissa områden. Sjömätningen i och kring djupleder måste därför fortgå för att säkerställa handelssjöfartens behov. För handelssjöfarten finns vidare ett stort behov av sjökortsspecialer i skala 1:30 000 över Luröpassagen och södra . Sjömätningama runt omkring farleder, dvs. i princip allt skärgårdsområde utom farlederna, är av mycket gammalt datum - de äldsta ännu gällande mätningarna är - och det går därför ej att lita på sjökorten när man lämnar den prickade skärgårdsleden. Det finns många fritidsbåtsfarleder i med tillfredsställande farledsdjup. Det är de gamla skut-farlederna, vilka nu enbart trafikeras av fritidsbåtar och fiskare. Dessa farleder är av stort värde och bör bibehållas därför att de dels möjliggör för båtturister och fiskare att förflytta sig i vackra skärgårdsområden, dels, vilket är viktigast, ger de mindre båtarna möjlighet att söka sig in i lä, då väder och vind ej medger säker förflyttning i öppna sjön. Erforderliga medel bör därför anvisas så att utprickningen av skärgårdsfarlederna kan säkerställas. Mot denna bakgrund är det rimligt att genom en målmedveten satsning sjömätningen på fullföljs inom både farleder och trafikerade skärgårdsområden. En sådan satsning kan förhindra olyckor som inträffar beroende på att sjökortet ej överensstämmer med det verkliga vattendjupet. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att sjömätningen på fullföljs med skyndsamhet. () ()
mot · G002289 · 1977-01-19 00:00:00 — Motion 1976/77: 289 av m. fl. om ett samordnande organ för trafikplaneringsfrågor, m. m. Förutom alla utredningsförslag som arbetats fram för en ny trafikpolitik och frågor i anslutning till denna har också föreslagits inrättandet av ett samordnande organ för trafikplaneringsfrågor. Detta organ har föreslagits bli ett trafikplaneringsverk. Det nya verkets uppgift skulle bli att samordna planering som bedrivs vid olika trafikverk och den trafikplanering som sker vid bl. a. länsstyrelserna. Det nya verket skulle därigenom kunna dra upp riktlinjer för ett nära integrerat trafiksystem. Den verksamhet som bedrivs av bl. a. och skulle också inneslutas i det nya trafikplaneringsverket. Förslaget om ett trafikplaneringsverk har remissbehandlats och fått en positiv bedömning. Vi har den uppfattningen att ett trafikplaneringsverk mycket väl behövs för att få till stånd en väl fungerande trafikplanering. pågår en utflyttning av statliga verk och myndigheter till olika delar av landet. Vid beslut om placeringen av de utflyttade enheterna har den lokaliseringspolitiska aspekten starkt betonats. län har en mycket liten del av statlig administrativ verksamhet. Detta har också påtalats av . I sitt utlåtande (InU 1971:15) över Kungl. Maj:ts proposition (1971:29) angående omlokalisering av viss statlig verksamhet uppmärksammade inrikesutskottet det stora behovet av statliga satsningar till sydöstra . När delegationen för lokalisering av statlig verksamhet avgav sitt förslag till andra etappen av utlokaliseringen av statliga verk framhöll man, att län med hänsyn till de regionalpolitiska problemen borde prioriteras. Statsmakternas beslut innebar att delar av , nämligen byggnadsavdelningens byggnadskontor och teleskolan, skulle utlokaliseras till . för detta beslut (d. ) beräknades att därigenom skulle komma att tillföras ca 250 nya arbetstillfällen inom tjänstesektorn. Från länets sida bedömdes dock denna utlokalisering till såsom otillräcklig för att uppnå regional balans och tillförsäkra länet en ekonomisk utveckling som motsvarade riksgenomsnittet. Efter hand har det nu visat sig att pågående rationaliseringar inom medför en avveckling av byggnadskontoret. Trots en viss utflyttning till av andra verksamheter innebär denna avveckling en avsevärd reducering av det regionalpolitiska värdet av utlokaliseringen. Statsmakternas beslut har således kraf 1976/77: 289 Efter detta har beslut fattats om att nedlägga flygflottilj. Detta innebär att ca 500 arbetstillfällen försvinner. Den statliga sektorn kommer därigenom om inga åtgärder vidtas att kraftigt minska . En lokalisering av den nya trafikplaneringsmyndigheten till län skulle kunna ses som ett väsentligt bidrag från statsmakterna att ge länet den statliga sysselsättning som krävs i regionen. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställes att beslutar 1. att hos regeringen begära inrättandet av ett samordnande organ för trafikplaneringsfrågor, ett s. k. trafikplaneringsverk; 2. att trafikplaneringsverket lokaliseras till län.
mot · G002290 · 1977-01-18 00:00:00 — Motion 1976/77: 290 av och i om parlamentarisk representation i produktkontrollnämnden inrättades pröva frågor om hälsooch miljöfarliga varor. Den skall utfärda anvisningar och föreskrifter om olika ämnen och deras hantering. Det är nämndens uppgift att leda och samordna produktkontrollen på grundval av lagen om hälso- och miljöfarliga varor. I nämnden ingår fem generaldirektörer, tre fackliga representanter, en företrädare för näringslivet samt giftnämndens förre ordförande. Nämnden arbetar f. n. med att få till stånd ett centralt produktregister. Med detta inleds delvis en ny fas i verksamheten. Nämnden kommer att möta en lång rad besvärliga avvägningsfrågor som har intresse ur politisk synvinkel. Dit hör frågor om skärpta anvisningar och förbud mot vissa ämnen, sekretessfrågor, avvägningar mellan yttre och inre miljö samt den fortsatta utvecklingen av produktkontrollen. Nämndens arbete måste bedömas i ljuset av en diskussion om de sammanlagda resurserna för produktkontrollen. Mot denna bakgrund tror vi det skulle vara värdefullt med en parlamentarisk representation i produktkontrollnämnden. Förslagsvis kunde nämnden utökas med en representant för regeringssidan och en representant för oppositionen. Med stöd av vad vi ovan anfört hemställer vi att hos regeringen begär att produktkontrollnämnden får parlamentarisk representation. () ()
mot · G002294 · 1977-01-19 00:00:00 — Motion 1976/77: 294 av i m. fl. om en industriell utvecklingsfond för är ett industrifattigt län. Därav foijer att det är svårt att där uppnå de sysselsättningspolitiska målsättningar som är uppställda. En huvuduppgift för samhället måste därför vara att aktivt medverka till att skapa sysselsättning och öppna arbetsmarknaden för nya grupper. Dessa grundläggande mål är gemensamma för såväl sysselsättnings- som regionalpolitiken. Mot denna bakgrund är det nödvändigt att alla möjligheter prövas för att stimulera ökade insatser för att få till stånd ett mera differentierat näringsliv på . Ett medel att åstadkomma denna stimulans och ett främjande av det gotländska näringslivet vore enligt vår uppfattning att inrätta en speciell fond för utveckling av näringsliv. Fonden bör efter förebild av den existerande Norrlandsfonden dels verka för utveckling och differentiering av det gotländska näringslivet genom stödjande av etableringar och utbyggnad av industriell produktion och service, dels stödja forskningsoch utvecklingsarbete som syftar till att vidareförädla gotländska råvarutillgångar och dels stödja och initiera utredningar som är av betydelse för det gotländska näringslivet m. m. Gotlandsfondens verksamhet bör enligt vår mening kunna finansieras genom att en särskild utvecklingsavgift läggs på uttag av s. k. oersättliga naturtillgångar på . Utveckling och förnyelse av det gotländska näringslivet är nödvändiga för att nå uppställd sysselsättningspolitisk målsättning för länet. Bristen på riskvilligt kapital har emellertid visat sig vara en hämmande faktor i det regionala utvecklingsarbetet. Den föreslagna utvecklingsfonden skulle bli ett verksamt medel för att understödja nyskapande och utvecklande initiativ inom näringslivet. En avgiftsbeläggning på vissa naturprodukter är logisk. De exploaterade naturtillgångarna är inte oändliga, och verksamheten med dem måste förr eller senare upphöra och ersättande sysselsättning skapas. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om utredning och förslag om inrättande av en industriell utvecklingsfond för att finansieras på det sätt som i motionen föreslagits. () ()
mot · G002298 · 1977-01-19 00:00:00 — Motion 1976/77: 298 av i m. fl. om en långsiktig planering av näringsliv ingår i stödområdet med undantag för den del som hör till . Stödåtgärderna har varit utomordentligt framgångsrika. De har räddat landskapets näringsliv och arbetsmarknad ur den kris de befann sig i på grund av strukturomvandlingar och andra förhållanden. Det' gäller nu att fullfölja den positiva utveckling som ägt rum. F. n. finns tecken som tyder på att denna utveckling kan komma att brytas. Företag läggs ned eller inskränker sin drift. Det är nödvändigt att företag får ökat stöd från statens sida och att alla möjligheter till nyetableringar utnyttjas. bör det ske en långsiktig planering som tryggar sysselsättningen. har drabbats av strukturomvandlingar som kraftigt reducerat sysselsättningsmöjligheterna och tvingat fram en mycket omfattande utflyttning. Den första stora utflyttningsvågen gick till . hörde till de största utvandrarlandskapen. En andra utflyttningsvåg kom när delar av den dalsländska industrin visade sig inte svara mot den moderna tidens krav. Människor sökte sig till industricentra i utanför landskapet. En ny kris och utvandring kan komma om samhället inte är berett att möta nya strukturförändringar i industrin. Från samhällets sida bör man därför ingående studera det dalsländska näringslivet och göra upp planer för att uppehålla sysselsättningen och därmed åstadkomma trygghet till arbete inom området. Skogen har länge spelat en stor roll för näringslivet. Skogsindustrins fortsatta verksamhet bör ingående undersökas med hänsyn till bl. a. tillgången på råvaror. Genom tillkomsten av Volvos filialer i och och företag som är underleverantörer till har bilindustrin fått stor betydelse . Möjligheterna att förstärka denna industrisektor bör ingående prövas liksom andra möjligheter att skapa basindustrier vid sidan av skogsindustrin. Självklart är det av mycket stor betydelse att kommunikationerna upprätthålls på ett tillfredsställande sätt. Regeringen bör tillsätta en utredning med företrädare även för de fackliga organisationerna och näringslivet i . Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att beslutar att hos regeringen anhålla om att en utredning tillsätts för en långsiktig planering av näringsliv.