mot · G002483 · 1977-01-21 00:00:00 — Motion 1976/77:483 av m. fl. om bibehållande av lågstadielärarutbildningen i Till och med /71 bedrevs förskollärarutbildningen i helt skild från lågstadielärarutbildningen. beslöt om samlokalisering av de båda utbildningarna på två orter. vardén ena av dessa. i erhöll uppdraget att genomföra riksdagsbeslutet. Detta förutsågs medföra avsevärda fördelar i fråga om såväl organisationen av de båda utbildningarna som utbildningarnas innehåll. I samspel handleder lärarteam vid kandidater på de båda linjerna med stöd av för ändamålet framtagna kombinationer av materielresurser, uppbyggda med beaktande av såväl pedagogiska som ekonomiska krav. Organisationen har en känslig del - de samtränade lärarteamen. Nedgång i antalet lågstadielärarkandidater påverkar dessa team. På denna punkt står organisationen inför ett kritiskt läge genom riksdagsbeslutet om klasslärarutbildningens förläggning /77 - en uppbrytning av teamen kan bli aktuell /78, och därmed skulle värdefulla utbildningsresurser raseras. En sådan utveckling står heller inte i överensstämmelse med uttalande beslut om högskolereformen att befintliga resurser för högskoleutbildningen skall utnyttjas effektivt och att investeringar som gjorts för utbildning och forskning inte får äventyras" (utbildningsutskottets betänkande 1975:17, s. 65). 1 detta sammanhang bör också arbetsmarknadsverkets senaste rapport () uppmärksammas. Den utvisar visst läraröverskott i lokal anknytning till de större lärarhögskolorna men svårigheter för kommuner i lokal anslutning till mindre lärarhögskolor att besätta vakanser med behöriga lärare. Ett beslut om nyintagning av lågstadielärarkandidater vid i kan därför förväntas medverka till att minska bristen på lågstadielärare i och . Utbildningens förutsättningar och innehåll Förutsättningarna för de blivande förskollärarnas och lågstadielärarnas verksamhet inom förskolan och det allmänna skolväsendet är i stort sett desamma som /72 (det första verksamhetsåret av samlokalisering förskollärarutbildning-lågstadielärarutbildning vid i ), i det att förskolan och lågstadiet i utgör två från varandra skilda skolformer med olika arbetsmaterial, studiestoff, miljö och lärarroller. Denna situation har uppmärksammats med förändringar av innehållet i de båda utbildningarna som följd. Riktlinjen är att låta förskollärar- och lågstadielärarkandidaterna tillsammans komma underfund med hur skiljaktligheterna kan överbryggas. Detta sker t. ex. genom undersökning av i vilken utsträckning arbetsmaterial och stoff är gemensamma för stadierna och genom bedömningar av hur långt olika individuella förutsättningar hos barn tillsammans med föräldrarnas önskemål får tillåtas styra vad som i enskilda fall kan komma till användning. En i vissa stycken gemensam metodikutbildning vidarebehandlar resultaten med syfte att erbjuda barnen mjuka övergångar förskola-lågstadium i såväl emotionellt och socialt som kognitivt avseende. Den nu beskrivna utvecklingen inom organisation och utbildning har haft forskning och försöksverksamhet bland barn och lärare som främsta drivkraft. Försöksverksamheten har pågått under en följd av år och började som medverkan i forskningsprojekt. Efter hand har i framför allt anordnat egna försök. För utvecklingen inom har de senare varit av särskild betydelse. När det gäller medverkan i forskning står det av pedagogiska institutionen vid i administrerades, k. (förskola-lågstadium) främst. bedömdes kunna tillföra projektet erfarenheter av betydelse för utvärderingen av samvaron förskolebarn-lågstadiebarn under gemensamt arbete i blandade grupper. Av detta skäl anslog särskilda medel, avsedda speciellt för i . 1 sammanhanget ansågs den försöksenhet som kom i fråga ha ett särskilt intresse. Denna innebar nämligen samlokalisering av avdelningar för såväl förskolebarn som lågstadiebarn, en ovanlig kombination. Några av de vid denna enhet under läsåren 1972/73 och 1973/74 med stöd från SÖ utförda försöken föreligger utvärderade. Den s. k. fria resursen har möjliggjort en betydande vidgning av försöksverksamheten i fråga om såväl ämnesval som lokalisering. Denna resurs är knuten till låg- och mellanstadielärarutbildningen. framtid är därmed beroende av fortsatt förläggning av klasslärarutbildning till . Uppläggningen av försöksverksamheten har enligt samstämmiga omdömen givit resultat som överträffar vad man kunnat förvänta med hänsyn till de begränsade medel som stått till förfogande. Försöksverksamheten och forskningsanknytningen vid högskolan i I förlängningen framträder konturerna av mer omfattande försök. Vad det här gäller är att på fältet och observera och utvärdera effekten av ovannämnda samverkan beträffande utbildning och försöksverksamhet. Utvärderingen skulle gälla såväl lärares som elevers förståelse för varandras arbete, genombrytande av de båda stadiernas många olika skrankor, frågan om för de båda stadierna gemensamt arbetsmaterial och stoff samt delvis gemensamma arbetsmetoder. Avslutningsvis vill vi särskilt understryka att här beskrivna utbildning och försöksverksamhet har annan inriktning än den förskollärar-lågstadielärarutbildning som genom riksdagsbeslut försöksvis förlagts till . Under hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om intagning av lärarkandidater på lågstadielärarlinjen vid i /78 och 1. att samlokalisering av förskollärar- och lågstadielärarutbildning vid ej avbryts, 2. att den i sammanhanget genomförda nyorienteringen i samspel med förskollärar-lågstadielärarutbildningen kan fortsätta., 3. att den till stöd för den samlokaliserade utbildningen bedrivna, väldokumenterade försöksverksamheten ej måste avbrytas, 4. att försöksverksamheten tillsammans med nya initiativ får utvecklas att svara för forskningsanknytningen vid högskolan i . () ()