ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G002487 · 1977-01-20 00:00:00 — av i om utökad tandläkarutbildning Tandvårdsförsäkringens syfte och målsättning har inte kunnat uppfyllas den varit i kraft på grund av bristen på framför allt tandläkare. Tandläkarutbildning ges vid odontologiska fakulteten vid i samt vid universiteten i , och . Intagning till utbildningen, vilken är spärrad, sker varje höst- och vårtermin. Enligt uppgift finns det planer på att förkorta grundutbildningen med , så att 9 terminers studier vid fakultet leder till tandläkarexamen. Därefter följer obligatorisk allmän tjänstgöring i folktandvården - AT - med klinikchefen som handledare. Efter ett kunskapsprov på fakulteten erhålls legitimation. Förutom den nya grundutbildningen planeras en övergång fr. o. m. femte terminen i det nuvarande systemet till den nya utbildningen med ett avslutande AT-år. Detta skulle innebära längre studietid än dagens utbildning. Av tillgängliga statistiska uppgifter framgår att utexaminerades 330 tandläkare, 318 och 288. För att komma till rätta med bristen på tandläkare bör utbildningen utökas. Så gott som samtliga landsting har vakanser när det gäller tandläkare och särskilt då de landsting som inte har någon tandläkarutbildning. Orsaken till detta synes vara att en stor del av de studerande tar anställning på utbildningsorten.Utbildningens längd har tydligen gjort att man förlorat sambandet med sin uppväxtmiljö och finner det naturligt att fortsätta att arbeta på studieorten. För de landsting som har svårigheter att erhålla tandläkare har en snart sagt ohållbar situation uppstått med långa väntetider som följd. För att någorlunda klara upp situationen har man tvingats till värvningsresor till utbildningsorterna och också i en del fall till våra nordiska grannländer. Bristen på tandläkare synes, med nuvarande utbildningskapacitet, komma att bestå . Det kan också förväntas att allt fler kommer att utnyttja möjligheten till deltidstjänstgöring, vilket sker inom andra delar av samhällslivet. Det kommer då ytterligare att krävas fler tandläkare. Eftersom utbildningen är förlagd till universitet i storstäderna borde en utökad utbildning decentraliseras till någon mindre ort med universitetsutbildning. En sådan tänkbar plats är som är universitetsfilial till . Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen anhåller att UHÄ får i uppdrag att utreda möjligheten till en utökad tandläkarutbildning och att denna decentraliseras till .
mot · G002489 · 1977-01-20 00:00:00 — om rätt till tjänstledighet för medverkan i skolans allmänna fritidsverksamhet m. m. I propositionen 1975/76:39 om skolans inre arbete () framhölls: SIA:s förslag om rätt till ledighet från arbetet för föreningsledare som medverkar i föreningsdriven verksamhet under skoldagen och i den allmänna fritidsverksamheten har som jag redovisat mötts mycket positivt av remissinstanserna. Sådan rätt till ledighet är emellertid nära kopplad till annan lagstiftning rörande arbetstagares ställning på arbetsplatsen. I avvaktan på slutligt ställningstagande till förslag rörande arbetstagares medbestämmanderätt m. m. på arbetsplatsen är jag därför inte beredd att behandla frågan om rätt till ledighet för deltagande i föreningsdriven verksamhet under skoldagen och i den allmänna fritidsverksamheten. Jag avser senare återkomma till regeringen i dessa frågor. (UbU 1975/76:30) ansåg att rätten till tjänstledighet var angelägen men avvisade motionsförslag om att garantera denna rätt i lag med hänvisning till propositionen om lagen om medbestämmande i arbetslivet, som då var föremål för riksdagsbehandling. 1 årets budgetproposition anförs inget i denna fråga. Enligt vår uppfattning är det synnerligen angeläget att ledarrekryteringen löses på ett tillfredsställande sätt för den allmänna fritidsverksamheten, som skall starta , och till verksamheten under den samlade skoldagen, som får införas /79. Den lagstadgade rätten till tjänstledighet har av föreningslivet bedömts ha stor betydelse. Eftersom den borgerliga regeringen inte aviserat att lösa denna fråga såsom avsikten var med uttalandet i propositionen om skolans inre arbete, anser vi att nu bör uttala sig för en lagstadgad rätt till ledighet för föreningsledare som medverkar i ovannämnda verksamhet. Den nya medbestämmanderättslagen ger visserligen rätt att sluta kollektivavtal om villkor för tjänstledighet för olika ändamål. Det kan ändock vara behövligt att i lag garantera viss rätt till tjänstledighet. 1 propositionen om demokrati, ny kommunallag m. m. 1975/76:187) föreslås således lagreglering av sådan rätt till tjänstledighet för kommunalt förtroendevalda. Frågor som rör de förtroendevaldas anställningsvillkor, arbetsförhållanden, ersättare m. m. bör enligt föredragandens mening regleras avtalsvägen efter behov. Vi föreslåratt rätten till tjänstledighet för förenings ledare som medverkar i den allmänna fritidsverksamheten och under den samlade skoldagen löses på likartat sätt som föreslagits i propositionen om den kommunala demokratin. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar anhålla hos regeringen att förslag till lag framläggs om rätt till tjänstledighet för föreningsledares medverkan i den allmänna fritidsverksamheten och under den samlade skoldagen att gälla senast fr. o. m. . () ()
mot · G002490 · 1977-01-24 00:00:00 — av herrar i och om en samordnad gymnasieskola i Efter av länsskolnämnden och i län tillstyrkt framställning från om tillstånd att få anordna särskild samordnad gymnasieskola (SSG) i hemställde () att regeringen medgav att försöksverksamhet med särskild samordnad gymnasieskola skulle få bedrivas i från tidpunkt som SÖ bestämmer och f. ö. på grundval av vad som angavs i framställan av SÖ. I svar uppdrog regeringen åt SÖ att till regeringen inkomma med en redovisning av utvärderingen av försöksverksamheten med SSG och därefter efter framställning i frågan från skolstyrelsen i ta ställning till frågan om anordnande av SSG i . Regeringen förutsatte att SÖ:s utvärdering och redovisning av försöksverksamheten även kommer att omfatta i vilken utsträckning och på vilket sätt försöksverksamheten med SSG påverkat organisationen och förhållandena i övrigt för närliggande gymnasieskolor. Utvärdering av försöksverksamhet har skett under /76 på vissa skolor, vilka kan anses ha förhållanden som är likvärdiga med dem inom Simrishamnsområdet. Försöken har av både lärare och elever upplevts positivt, vilket talar för en fortsatt likartad verksamhet. Då det inom Simrishamnsområdet är mycket betydelsefullt att dels erbjuda ungdomen en varierande utbildning, dels göra regionen bättre för ett vidgat sysselsättningsutbud hemställs att beslutar hos regeringen anhålla att får i uppdrag att anordna särskild samordnad gymnasieskola i , enligt SÖ:s hemställan .
mot · G002492 · 1977-01-20 00:00:00 — av m. fl. om inrättande av tjänster som vikarier för lärare Korta sjukledigheter och korta tjänstledigheter är vanliga på arbetsmarknaden. Inom lärarkåren har löpande tjänstledighet av olika orsaker. av lärarkollektivet beviljades tjänstledighet av korttidskaraktär. Det finns anledning att förmoda att denna procentsiffra kommer att stiga med någon procentenhet allteftersom ledighet för facklig förtroendeman blir allt vanligare. Totala behovet torde alltså ligga på 6 96. De pedagogiska fördelarna med ett system med fasta reservvikarier är väl kända, lika väl som nackdelarna med att inte ha fasta vikarier. Bland fördelarna för lärarna kan nämnas att ett fast system betyder dels mer trygghet i anställningen, dels kan övertaliga behöriga lärare på en ort användas rationellare än när de blir tvingade att under ett läsår flytta mellan orter där kortare vikariat erbjuds. Med ett reservvikariesystem skulle en geografisk samordning av tillgången på behöriga lärare ske. För eleverna får systemet kanske störst betydelse. Att i stället för ständigt nya uppdykande personer ha fasta och redan etablerade relationer mellan elever och skolpersonal måste inverka positivt på hela skolarbetet. Som alltid är det de sämst ställda eleverna, vilka bäst behöver stöd och omsorg, som drabbas hårdast av störda och uppbrutna relationer och skiftningarna mellan okända korttidsvikarier. Under föregående motionerade bl. a. vpk om inrättande av fasta reservvikarier inom skolväsendet. I budgetpropositionen har problemet med vikarier uppmärksammats, men bara till hälften. Dels föreslås att bara 3 96 av tjänstunderlaget skall ligga till grund för tjänster som lärarvikarier, vilket innebär att bara hälften av korttidsvikariatsbehovet tillgodoses. Därmed består också till stor del de olägenheter som är förknippade med korttidsvikarierna för en betydande del av eleverna. Dels föreslås att endast underlag skall inräknas i detta sammanhang. Men reservvikariesystemet behövs även inom gymnasieskolan. Vid beräkning av underlaget för tjänster för gymnasieskolans del bör sådana ämnen räknas in som förekommer både på högstadium och i gymnasieskolan. Då blir möjligheterna betydligt större att kunna inrätta tjänster. De ämnen på gymnasieskolan som skulle komma i fråga är: gymnastik, musik, teckning, svenska, engelska, tyska, franska, historia, religionskunskap, samhällskunskap, matematik, fysik, kemi och biologi. På detta sätt undandras dels de mindre ämnena på gymnasieskolan, dels de ämnen som bara förekommer på gymnasieskolan och som alltså inte kan sammanläggas med motsvarande underlag på högstadium. Med stöd av det anförda föreslås att beslutar att hos regeringen begära sådana bestämmelser att som underlag för lärarvikarietjänster inräknas dels av den undervisning som skall förekomma enligt läroplanen för med undantag förden tjänstgöring som fullgörs av lärare 3 och 4, dels av den undervisning som skall förekomma enligt läroplan för gymnasieskolan i ämnena gymnastik, teckning, svenska, engelska, tyska, franska, historia, religionskunskap, samhällskunskap, matematik, fysik, kemi och biologi. INGA (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G002494 · 1977-01-21 00:00:00 — av herrar Lövenborg och Häll om ökad utbildning inom gruvnäringen Utbildningsbehovet inom gruvnäringen är stort, och de möjligheter som finns räcker inte för en industri som omfattar 12 000 anställda. Det måste i sammanhanget anses otillfredsställande alt det i gymnasieskolan saknas lämplig utbildning för gruvindustrins yrken. F. n. är utbildningsläget följande: : Ba-linje, gren bergteknik, ej lämplig och måste anpassas. har egen vuxenutbildning med AMS-stöd. : ingen utbildning. har egen vuxenutbildning, delvis med AMS-stöd. : Ba-linje, gren bergteknik, få elever, anpassad utbildning i årskurs två. : bergarbetarskola för vuxna. : ingen utbildning. : ingen utbildning. : ingen utbildning, förslag på Ba-linje, gren bergteknik föreligger i . : industriskola, tvåårig med godkänd läroplan. : ettårig ungdomsutbildning vid olika gruvor. : ingen utbildning. Det är helt klart, vilket också har framförts från fackligt håll, att utbildningens nuvarande omfattning inte täcker behovet för en bransch med så många anställda och som ställer allt högre krav på kunnande och yrkesskicklighet. Även från sida har man konstaterat att behovet finns och att man inom gymnasieskolans ram skulle kunna fylla kraven på lämplig grundläggande utbildning. Det har därutöver från SÖ:s sida framhållits att det finns en rad formella, administrativa och psykologiska hinder att övervinna. Frågan om gruvarbetarutbildning inom gymnasieskolans ram har diskuterats mellan och i de båda parternas samarbetsorgan för utbildningsfrågor (SAMGRUV). Därifrån har vid ett flertal tillfällen framförts önskemål om att på gymnasieorterna , , , , och få till stånd en för gruvindustrin lämplig utbildning inom gymnasieskolans organisation. Bygg- och anläggningsteknisk linje med gren bergteknik har inrättats i och . Det är som synes mycket begränsade åtgärder som har vidtagits i syfte att förbättra gruvarbetarutbildningen och integrera den med gymnasieskolan inom lämpliga regioner. Det är angeläget att detta sker i större omfattning och utan vidare dröjsmål. Från SAMGRUV har också föreslagits en tvåårig specialkurs för gruvteknik och mineralteknik vilken på försök skulle kunna startas i Välkommaskolan i . Inom detta område finns en betydande del av landets gruvarbetare, och att de nuvarande utbildningsmöjligheterna är helt otillräckliga är såväl arbetsköpare som de fackliga organisationerna överens om. Med anledning av vad som ovan anförts hemställes att hos regeringen anhåller om åtgärder i syfte att förbättra utbildningen inom gruvnäringen och att åtgärder vidtas för att integrera densamma med gymnasieskolan samt att försöksverksamhet med tvåårig specialkurs för gruv- och mineralteknik inleds vid gymnasieskola i .
mot · G002495 · 1977-01-20 00:00:00 — av m. fl. om förläggande av maskinförarutbildning till bildades (), sammansatt av representanter från arbetsmarknadsparter inom den statliga och kommunala samt enskilda sektorn med intresse för yrkeskunniga maskinförare. Kommitténs slutbetänkande "Förslag till utbildningsprogram för förare av skogs- och byggmaskiner" överlämnades med hemställan om snaretableringav såväl ungdoms- som vuxenutbildning av maskinförare. Enligt kommitténs förslag "kan en ev. kommande utbildning av maskinförare med fördel förläggas med befintliga skogsbruksskolor". I finns en ny skogsbruksskola i direkt anslutning till kommunens befintliga gymnasieskola. Goda utbyggnadsmöjligheter finns. Enligt MUK är det väsentligt att utbildningen sker jämsides med den ordinarie skogsbrukslinjen. Efter studium avMaskinförarutbildningskommitténs betänkande har och funnit att goda förutsättningar finns för en lokalisering till av skogs- och byggmaskinförarutbildningen. Statsrådet är emellertid inte i propositionen 1976/77:100 beredd att förorda någon försöksverksamhet med utbildning för förare av skogs- och byggmaskiner. Härutöver bör framhållas att flera av landets tillverkare av anläggningsoch skogsmaskiner har sina verksamheter förlagda till länet. Dessa företag representerar ett brett register inom branschen. , och är landets största tillverkare av skogsmaskiner. Hyrnäs och Hiab, båda i , har tillverkning av grävare respektive lastapparater. Med rådande arbetslöshet som finns i bör maskinförarutbildningen även vara ett tillskott från arbetsmarknadsmässig synpunkt. I anledning av ovanstående hemställes att hos regeringen anhåller om att skogs- och byggmaskinsförarutbildningen förläggs till . AXEL () i
mot · G002497 · 1977-01-20 00:00:00 — 1976/77 497-508 av m. fl. om ett skidorienteringsgymnasium i I lunsprogrammct för har intagits förslaget att gymnasieskolan i bör förstärkas med elever som förenar studierna med träning i orienteringslöpning och skidorientering. Förslaget om ett idrottsgymnasium med inriktning på främst skidorientering i kommun har beretts i samverkan mellan idrotts- och utbildningsorgan, kommunen och länsorganen, utredning av om försöksverksamhet med idrottsgymnasier och regeringens därpå grundade beslut i frågan har doek inte innefattat det här framförda förslaget. Med hänsyn emellertid till den stora betydelse för inlandskommunen som bärkraften av dess gymnasium har och med tanke på de speciellt gynnsamma förutsättningar för ett skidorienteringsgymnasium som företer är det angeläget att beslutet kompletteras. Den här föreslagna inriktningen av ett gymnasium, nämligen på skidorientering, är unik för landel. En förläggning till , med dess belägenhet mitt i , innebär att en värdefull inriktning av idrottsgymnasieutbildning kan erhållas på rimligt avstånd för alla som har intresse av denna speciella gren. Ett skidorienteringsgymnasium skulle, som nämnts, innebära en inriktning på orienteringslöpning och skidorientering, något som väl svarar mot Ånges särskilda förutsättningar. Naturen i Ljungadalen erbjuder en rik växling av terrängförhållanden, vilket är värdefullt i detta sammanhang. Goda snöförhållanden garanterar vidare att skidorienteringens speciella villkor kan tillgodoses. Vid ärendets beredning på länsplanet har framkommit att kommunen och idrottsorganisationerna i länet positivt stöder tanken. Med hänvisning till det anförda föreslår vi att beslutar att den i budgetpropositionen (bil. 12 s. 319) föreslagna försöksverksamheten med kombination av gymnasieskolestudier och elitidrott vidgas till att avse även ett skidorienteringsgymnasium i . () BO () I I97(>I77.
mot · G002498 · 1977-01-19 00:00:00 — av m. fl. om ökad hälsoundervisning i , ni. Det utbredda missbruket av sprit, tobak och narkotika i vårt land är ett tecken på att det brister åtskilligt i fråga om befolkningens hälsomedvetenhet. Antingen inser man på många håll inte betydelsen av en sund livsföring för hälsans bevarande, eller underskattar man de hälsovådliga konsekvenserna av vissa konsumtionsvanor. Mot denna bakgrund måste man fråga sig om skolan verkligen gör tillräckligt för att höja ungdomens medvetenhetsnivå på hälsans område. Redan det faktum att en stor del av eleverna i varje årskull på högstadium dras in i tobaksbruket visar att så inte är fallet. Undersöker man gällande läroplaner finner man att ämnet biologi på högstadiet fått nöja sig med ett timantal som knappast står i rimlig proportion till ämnets stora betydelse (i årskus 7 och 1 i vardera årskurserna 8 och 9). Av denna knappa tid ägnas endast en mindre del åt arbetsområden som hälsa och sjukdom samt bruket av beroendeframkallande medel. Med tanke på att människors hälsa är ett av de allra största livsvärdena och en förutsättning för prestationsförmåga och livsglädje vore det naturligt med en grundligare undervisning i skolan om förutsättningarna för kroppens funktionsduglighet och hälsans bevarande. En sådan undervisning kunde f. ö. sättas in redan på mellanstadiet i något större omfattning än . Mycket tyder på att nämnda humanbiologiska moment borde ges ett större utrymme i biologilärarnas utbildning. Speciellt fördjupade kunskaper om tobaksrökningens fysiologiska verkningar på människokroppen torde vara av behovet påkallade. Med hänvisning till det anförda hemställer därför undertecknade motionärer att måtte uttala sig för att regeringen ger i uppdrag att omarbeta gällande läroplaner för så att humanbiologiska arbetsområden som hälsa och sjukdom samt bruket av beroendeframkallande medel och då i synnerhet tobak får ökat utrymme. Även en förstärkning av dessa humanbiologiska moment i lärarutbildningen bör övervägas. () () \*1976/73 sami.
mot · G002499 · 1977-01-20 00:00:00 — av m. fl. om ökad undervisning för invandrare Den till invandrare riktade försöksverksamheten med cirklar i sömnad, matlagning, konsumentkunskap m. m. har enligt slagit mycket väl ut. Framför allt för de många hemarbetande invandrarkvinnorna är dessa cirklar en bra inkörsport i det svenska samhället. En undervisning i svenska språket kan för många vara ett alltför stort steg att ta på en gång. För dessa ger kurserna i sömnad och matlagning en första mjuk kontakt med studiecirkeln, och deras ängslan kan efter hand övervinnas. Många kommer också från sådana förhållanden och kulturer att det föreligger ett stort behov av att få kunskap om material, matvaror, hemteknik o. d då mycket av det de varit vana vid icke finns tillgång till i det svenska samhället. har begärt en uppräkning med för försöket med studiecirklar i sömnad, matlagning m. m., medan föredragande statsrådet föreslår en ökning med endast . Med tanke på den betydelse denna studieverksamhet har för många hemarbetande invandrare vill vi föreslå en ökning med utöver regeringens förslag. Den genomsnittliga kostnaden uppgår till . De folkhögskolekurser i svenska och samhällsorientering som /72 kunnat erbjudas invandrarfamiljer har utgjort ett uppskattat alternativ till studieförbundens svenskundervisning. Många invandrare som av olika skäl är förhindrade att delta i studiecirklar har sökt sig till dessa kurser. Genom att folkhögskolorna kunnat erbjuda barntillsyn har också många hemarbetande invandrare under lugna former kunnat få svenskundervisning. SÖ har beräknat att antalet kurser kommer att bli oförändrat under /78 men konstaterar att folkhögskolorna nödgats höja inackorderingskostnaderna. För att inte deltagaravgifterna till kurserna skall behöva höjas alltför mycket krävs en anslagsökning på . Regeringen föreslår dock en ökning med endast , varför viss risk kan föreligga att man tvingas minska på omfattningen av dessa för invandrarfamiljer så uppskattade kurserna. Vi vill föreslå att samhället svarar för sin andel av kostnadsökningen och beviljar . till denna verksamhet för /78. vilket innebär en ökning utöver regeringens förslag med . att beslutar att till Undervisning för invandrare i svenska språket m. m. för /78 anvisa ett förslagsanslag av . () ()
mot · G002500 · 1977-01-21 00:00:00 — av m. fl. om fortbildningen inom skolans område Fortbildningen av skolledare och lärare har genom de senare årens utbyggnad fått en bredd som kan anses som tillfredsställande. Skolans inre arbete - - ställer ökade krav på alla grupper som arbetar inom skolan. Bland annat medför krav på förändringar och utökning av lokaler samt ett ökat behov av lämplig materiel för att kunna förverkliga reformen. Då framstår behovet av en vidareutbildning av andra grupper som angeläget. Sådana grupper inom skolans område är skolsekreterare, utredare och planerare. En förändrad och mjukare attityd inom skolans arbete är en förhoppning som följer med och den fortbildning som sker. I en skrivelse till har bl. a. skoladministrativa förening betonat frågan om vikten av fortbildning även för andra grupper än lärare och skolledare. Man anser att det är svårt att se någon skillnad på skoladministrativt arbete i ledningsfunktion och centrala skolledaruppgifter. I skrivelsen framhåller man att det skulle vara värdefullt om föreningens medlemsgrupper skulle få komma med i den skolledarutbildning som SÖ bedriver i bl. När det gäller SIA-skolans genomförande har utbildningspolitikerna framhållit att fortbildningen bör vända sig även till andra än lärare. Deltagare bör rekryteras från olika verksamhetsområden. med inriktningen på arbetslivets förnyelse, då samverkan och medinflytande får ökat värde är det olyckligt om inte ett utbyte av kunskaper och yrkeserfarenheter kan ske också inom fortbildningsprojekt. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att uttalar sig för att regeringen ger i uppdrag att fortbildningen inom skolans område i tillämpliga delar, exempelvis inom PLUS- och SI A-utbildningen, skall vara öppen även för befattningshavare med skoladministrativa uppgifter. BO () HANS ()