mot · G002730 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 730 av m. fl. om forskning rörande befolkningsutvecklingen, m. m. Efter den stora emigrationen under har befolkning fortsatt att öka. minskade dock ökningen påfallande, och man talade om en kris i befolkningsfrågan. hade något mer än 6 miljoner invånare, och den totala ökningen under detta decennium uppgick till endast 200 000 personer, en ökning på i medeltal . hade 8 236 000 invånare. Befolkningsökningen uppgick till 28 000 personer, vilket motsvarar en tillväxt på . (Den genomsnittliga tillväxten utgjorde ). Bakgrunden till denna utveckling är bl. a. att den konstaterade dödlighetsminskningen resulterat i att allt fler uppnår hög ålder. Den höga dödligheten i dessa åldrar medför att det årliga antalet döda nu ökar. Så har t. ex. antalet dödsfall ökat från drygt 80 1970 till ca 90 1976. har fruktsamheten minskat, och nedgången har varit extremt stor. Så har antalet födslar minskat från 123 1965 till 98 000 , vilket sägs vara det lägsta i vår befolkningsstatistiks historia. Det finns flera olika skäl till att ett lågt födelsetal från nationell synpunkt kan betraktas med oro. Kortsiktigt sett orsakar stora variationer uppåt eller nedåt problem för samhället. Dimensioneringen av mödra- och spädbarnsvården försvåras, utbyggnaden av förskolor och skolor blir svår att planera och genomföra. Outnyttjade resurser liksom bristsituationer blir vanligt förekommande. Betydligt allvarligare blir emellertid de långsiktiga verkningarna av ett fortsatt sjunkande födelsetal. Det ökande antalet pensionärer blir i förhållande till antalet yrkesverksamma en ökad belastning för samhället. Det är därför av största vikt att tillförlitliga prognoser för befolkningsutvecklingen utarbetas för att ligga till grund för samhällets planering. utarbetar inte regelbundet befolkningsprognoser utan begränsar detta arbete till tidpunkter när de demografiska faktorerna (fruktsamhet, dödlighet och migration) förändrats sedan senaste prognos. Den senaste prognosen omfattar tiden . Prognosen utgår från fruksamhetstalet. Detta anger hur många barn en generation flickor får i medeltal under sin levnad. Könsproportionen bland levande födda är ungefär 106 pojkar mot 100 flickor. bör därför under sin levnad få i medeltal 2,06 barn om det skall råda full reproduktion. Man anes böra justera denna siffra till 2,10 på grund av dödligheten. var fruktsamhetstalet 1,66, dvs. det medelantal barn en kvinna får om den nuvarande fruktsamheten skulle fortsätta att råda under hela hennes fruktsamma tid. Innebörden av detta är att den nuvarande nativiteten endast förslår till att 4/5 av föräldragenerationen numerärt ersätts av sin barngeneration. lopp har fruktsamhetsmönstret förändrats betydligt. Det sker en fortlöpande koncentration av bamafödandet till mödrar i åldern . av barnen föddes av mödrar i denna ålder mot . var av mödrarna , mot . En ny företeelse är att de yngsta mödrarnas andel av antalet födda barn har minskat sedan ungefär . Det huvudantagande för fruktsamheten som ligger till grund för SCB:s prognos innebär att kvinnor kommer att föda i genomsnitt 1,8 barn. har antagits att den summerade fruktsamheten sjunker till 1,66, varefter den antas öka successivt till värdet 1980 och förbli på denna nivå under resten av prognosperioden. Antagandet innebär också att andelen kvinnor med barn inte kommer att minska, men däremot har andelen kvinnor med fler än två barn förutsatts avta. SCB har också beräknat befolkningen med ett lågalternativ (1,5 barn per kvinna) och ett högalternativ (2,1 = reproduktion). Två olika alternativ för den framtida migrationen har använts, varav det mest sannolika bygger på en nettoimmigration på 10 000 personer . Detta alternativ har här valts. De skilda fruktsamhetsantagandena leder inte till särskilt dramatiska skillnader i befolkningens åldersfördelning fram om man ser till fördelningen på huvudgrupperna , och 65-w år. Det är därför intressant att skriva fram prognosen med oförändrade antaganden. Födelsekullarnas storlek enligt olika antaganden om fruktsamhetsnivån /OOo- TAL. or /o /r SCB.s lågalternativ framskrivel (fruktsamhetsta! 1,5) 1975 Antal % tusen 2000 Antal % tusen 2015 Antal % tusen 2 230 4 727 1 251 1718 21,3 4 995 61,8 1 368 16,9 1 593 4 757 1 550 SCB.s huvudprognos framskriden lill (fruktsamhetstal 1,8) 2 231 4 727 1 251 2 059 24,4 5 030 59,5 1 368 16,2 1 928 4 904 1 550 SCB.s högalternativ framskrivel lill (fruktsamhetstal 2,1) 2 231 4 727 1 251 2 386 27,1 5 067 57.4 1 368 15,5 2 253 5 029 1 550 Ett sätt att skaffa sig en uppfattning om den försörjningsbörda som vilar på den yrkesverksamma befolkningen är att se hur många barn (= personer ), respektive pensionärer (= personer 65-w) det går på 100 personer i åldern . Anta1 personer 65-w dr/100 personer 20-64 år Fruktsamhet låg (1,5) huvudalt. (1,8) hög (2,1) Fruktsamhet låg (1,5) huvudalt. (1,8) hög (2,1) Från den offentliga sektorns synpunkt kostar en pensionär något mer än dubbelt så mycket som ett barn. På grund av daghemsutbyggnaden ändras troligen relationerna så att barnen blir allt dyrare i förhållande till pensionärerna även om man beaktar att det sker en ökning av de högsta och därmed vårdtyngsta åldrarna bland pensionärerna. Av detta kan man dra slutsatsen att på medellång sikt blir försörjningsbördan på den yrkesverksamma befolkningen lättare vid ett lågt fruktsamhetstal medan man däremot får stora problem . Olika faktorer som kan ha medverkat till nedgången i fruktsamhet Fruktsamheten i varierar inte bara . Skillnaderna mellan olika delar av landet är så stora att det är av intresse att undersöka sambandet mellan fruktsamheten och olika sociala förhållanden. 3:e kvartalet 19713:e kvartalet 1976 har det relativa arbetskraftstalet för kvinnor med hemmavarande barn utvecklats på följande sätt: 1971 1976 Förändring 1971-76 Den lägsta förvärvsfrekvensen har de kvinnor som har tre eller fler barn och där yngsta barnet är . Där är också ökningen minst. Oavsett yngsta barnets ålder framgår att arbetskraftstalet har ökat mest för tvåbarnsmödrarna. Dessa kvinnor svarar också i absoluta tal för största ökningen av förvärvsintensiteten bland kvinnor med hemmavarande barn. Om man betraktar detta förhållande och det faktum att allt färre kvinnor föder barn efter framträder ett starkt samband mellan kvinnlig förvärvsverksamhet och minskat barnantal i familjerna. Statistik över levande födda efter barnets ordningsnummer finns emellertid endast att tillgå . Mellan dessa år minskade antalet födda medan antalet födda med ordningstalet 3 eller högre minskade med 9 96. Ytterligare kan dessa faktorer belysas genom studier av folk- och bostadsräkningen 1970. Genom att länsvis sammanställa andelen gifta, samboende kvinnor med make som förvärvsarbetar och som själva förvärvsarbetar mer än med fruktsamheten får man fram ett punktdiagram: KV i hl HL) o. FÖRVÄRVS FReKVEHS °/0 (Fruktsamheten har i diagrammet uttryckts med fyrsiffrigt tal: 2000 i stället för 2,0.) Det visar sig att skogslänen (, och ) tycks bilda ett från landet i övrigt avvikande mönster. För de övriga länen är sambandet mellan fruktsamhet och kvinnlig förvärvsverksamhet påfallande. Regressionslinjen har dragits utan hänsyn till skogslänen. Man kan notera att samtliga utpräglade jordbrukslän ligger över linjen, och man bör då söka efter någon social variabel som råkar vara speciell för jordbrukslänen. Frågan inställer sig om en sådan kan vara bostadsförhållandena. Samhällets bostadspolitik syftar till att ge alla möjlighet till bostäder av god standard och av tillräcklig storlek för att trångboddhet skall undvikas. Stora skillnader finns emellertid fortfarande mellan olika delar i vårt land. Så har de typiska jordbrukslänen förhållandevis låg trångboddhet medan den är påfallande hög i vissa andra län. I folk- och bostadsräkningen 1970 finns bl. a. angivet hur storandel hushåll som är trångbodda enligt definitionen "mer än 2 boende per rum, kök och ett rum oräknat. Gjorda undersökningar visar att om trångboddheten sätts som oberoende variabel gentemot den länsvisa variationen i fruktsamhet som inte förklaras genom graden av kvinnlig förvärvsverksamhet framkommer resultat som visar att den kvinnliga förvärvsfrekvensen och graden av trångboddhet tillsammans förklarar av fruktsamhetsvariationen mellan våra län (skogslänen undantagna). Det är alltså tänkbart att åtskilliga upplever sin bostadssituation som oförenlig med en ökning av antalet barn i familjen. Vi vet också att bland flerbarnsfamiljerna utgör det egna hemmet den mest eftertraktade bostadsformen. Det måste vara angeläget att i fortsättningen bygga sådana bostäder som människorna i vårt land eftertraktar. Alla barn som föds skall vara önskade. Bakgrunden att en kvinna begär abort är vanligtvis att hon inte vill ha det väntade barnet. Det vore orimligt att tänka sig att man skall försöka höja födelsetalet genom att ett ökat antal icke önskade barn föddes. Däremot finns det kanske möjlighet att genom olika åtgärder och en annan och förändrad syn på barn skapa förutsättningar för att fler kvinnor vill ha det barn de väntar. Väsentligt är att undanröja sådana yttre hinder som kvinnan upplever som avgörande för sitt ställningstagande och som, om de inte fanns, skulle göra att kvinnan icke önskade abort. 1 en artikel i visar professor att är antalet legala aborter så stort att det får ett avgörande inflytande på nativiteten. gäller följande siffror: 1972 1973 1974 1975 1976 Levande födda 112 273 109 663 109 874 103 632 ca 98 000 Antal aborter 24 170 25 990 30 636 32 526 avbröts med andra ord nästan var fjärde graviditet. Ett av dagens stora globala problem är befolkningstillväxten. Jorden har ca 4 miljarder invånare, och den siffran kommer att ha fördubblats. Ingen vet ännu om och hur jorden skall kunna föda 8 miljarder människor , och stora insatser görs för att förbättra jordens livsmedelstillgångar. Stora insatser görs emellertid också för att begränsa befolkningstillväxten. kallade FN till en befolkningskonferens i , och representanter för nästan alla jordens länder lade fram ett gemensamt handlingsprogram. Från global synpunkt finns det ingen orsak att beklaga den nedgång i svensk folkökning som konstaterats ; tvärtom torde vi utgöra ett föredöme internationellt sett. Att vi här tagit upp nedgången av födelsetalet i vårt land och eventuella orsaker till denna får därför inte ses som ett tecken på att vi inte känner det internationella ansvar som åvilar alla jordens länder. Detta ansvar visar vårt land bl. a. genom att medelst bistånd av olika slag medverka till att förhållandena i förbättras och att klyftan mellan rika och fattiga länder minskas. För att vi skall kunna göra en fortsatt ökad insats i detta avseende fordras att vårt eget land utvecklas i lugn takt och att inte en orimlig inhemsk försörjningsbörda läggs på den yrkesverksamma befolkningen. Endast då kan vi producera så att vi i ökad grad kan dela med oss till andra och sämre lottade länder. Det är också betydelsefullt att inte samhällsåtgärder av olika slag verkar styrande på människors förmåga och vilja till familjebildning och barnafödande. Uppföljning, utbildning och forskning Samhällets olika åtgärder påverkar på ett eller annat sätt ofta befolkningsutvecklingen. Alla demografins variabler är beroende av hur samhället är strukturerat och av hur det förändras. Levnadsålderns ökning är en direkt följd av insatser inom hälso- och sjukvård. Migrationen och befolkningens rörlighet beror visserligen i första hand på av individen fattade beslut, men dessa beslut har sin grund i hur individen uppfattar faktorer som arbetsmarknad, ekonomi och bostadsförhållanden, i vissa fall också de politiska systemen. När det gäller nativiteten är det individens personliga ställningstagande som är avgörande för viljan att föda barn, och åtgärder från samhällets sida i syfte att göra det mer eller mindre attraktivt att ha barn kan inte på samma sätt som samhällets åtgärder för att höja medellivslängden alltid räkna med märkbara effekter. Vi saknar i vårt land möjlighet till en samlad bedömning av befolkningsproblematiken. som tillsattes i samband med befolkningskonferensen i avlämnade sin slutrapport till utrikesministern. Denna rapport innehöll bl. a. vissa förslag till svensk uppföljning av konferensen. Önskvärt vore att vi i vårt Iand hade möjlighet till högre utbildning och forskning i demografi. I och med att sådan högre utbildning saknas i vårt land finns det inte underlag för inhemsk rekrytering till forskarutbildning. Å andra sidan kan befolkningsproblematiken inte ses som fristående från andra vetenskaper. Problemen är nära lierade med sociala, ekonomiska, medicinska och kulturella områden. Därtill kommer de viktiga internationella aspekterna, såväl förändringar vad gäller migrationen som kravet på att befolkningsproblemen i vårt land fogas in i det globala sammanhanget. har här berörts samhällets berättigade krav på fakta som underlag för framtidsplanering. Tiden är nu mogen att följa upp intentionerna från . bör därför hos regeringen begära tillsättandet av en kommission med uppdrag att dels följa utvecklingen på befolkningsområdet, dels svara för att högre utbildning och forskning inom detta område kommer till stånd i vårt land. Sambandet mellan kvinnlig förvärvsverksamhet och antalet barn i familjen har tidigare påpekats. Utbyggnaden av samhällets barntillsyn har möjliggjort för många kvinnor att gå ut i förvärvslivet, och den av beslutade fortsatta utbyggnaden kommer att ge än fler kvinnor denna möjlighet. som den kvinnliga förvärvsverksamheten ökar föds emellertid allt färre barn i familjerna. Detta beror med all sannolikhet på att samhällets erbjudande om barntillsyn ensidigt riktar sig till en- och tvåbarnsfamiljerna. Två förvärvsarbetande föräldrar kan klara de praktiska problem som följer med att två barn under föräldrarnas arbetstid vistas på anna plats än hemmet, men om familjen utökas med ännu ett barn finns i allmänhet bara två alternativ: antingen stannar den ena föräldern hemma och svarar själv för barntillsynen eller också söker man anställa någon för att i hemmet se till barnen. Detta sista alternativ torde inte vara ovanligt, men några uppgifter om hur vanligt förekommande det är finns inte. I alla händelser ställer sig det alternativet så dyrt att det endast kan utnyttjas av familjer med mycket goda inkomster. De flesta väljer i stället att avstå från förvärvsarbete varvid inkomstbortfallet minskas genom att bostadsbidrag lättare utgår om familjen bara har en inkomsttagare. Någon valfrihet råder emellertid inte i detta fall. Det är egentligen en orimlighet att en familj med två barn kan komma i åtnjutande av en starkt subventionerad barntillsyn medan en familj som har flera barn och som därför inte kan utnyttja den kommunala barntillsynen inte får någon hjälp alls. I prognos antogs personaltätheten för vårdande personal på barnstugorna vara 1 per 4,8 platser. vardén faktiska siffran 1 per 4,9 platser. Den totala personaltätheten inklusive ekonomipersonal, dagbarnvårdare för sjuka barn i tillsyn och kommunens administrativa personal beräknades till 1 per 3,13 platser. För barn som vårdas i hemmet finns inga lokalkostnader, inga kostnader för lekmaterial och inga kostnader för mat. Det råder alltså inget som helst tvivel om att bästa sättet för en kommun att ordna barntillsyn i en familj där minst tre barn befinner sig i tillsynsåldern är att låta tillsynen ske i hemmet. Som jämförelse kan nämnas åldringsvården, där man av ekonomiska skäl (och humanitära) försöker att flytta över så mycket av vården som möjligt från institutioner till den vårdades hem. Som förhållandena nu är finns inga möjligheter för en flerbarnsfamilj att genom kommunens försorg erhålla tillsyn i hemmet. Samhället har i utformandet av stödåtgärder för barnfamiljer i alltför ringa grad intresserat sig för flerbarnsfamiljerna. Det av den nya regeringen aviserade förslaget om vårdnadsersättning är ett steg på väg, såtillvida som det underlättar för en av föräldrarna att stanna hemma och själv vårda barnen och därmed öka valfriheten. kvarstår emellertid problemet för de flerbarnsfamiljer där bägge föräldrarna eller en ensamförälder vill förvärvsarbeta. Prioritering av kuratorer för abortsökande Man måste ställa frågan: Varför vill en ökad andel gravida kvinnor inte föda sitt barn? Sexualupplysning och tillgång till moderna preventivmedel borde i allt högre grad medverka till att icke önskade graviditeter inte kommer till stånd. Sociala åtgärder har kommit till för att ingen av sociala skäl skall hindras föda det barn hon väntar. Den nya abortlagstiftningen har emellertid medfört en försämring när det gäller den kurativa verksamheten bland de abortsökande. Många är innerst inne tveksamma och skulle behöva någon att tala med inför det förestående beslutet. Visserligen skall var och en som ansöker om abort ha rätt därtill - en uppfattning som det från etisk synpunkt finns anledning att sätta i fråga - och den som inte vill diskutera sin situation med någon annan skall givetvis inte tvingas därtill. Utvecklingen mot ett allt snabbare stigande antal aborter visar emellertid angelägenheten av att den abortsökande får den hjälp hon har rätt till. Abort är alltid ett ingrepp med fysiska och psykiska verkningar, och samhället får inte medverka till att utvecklingen går mot att abortmöjligheten används som ett preventivmedel. Den abortsökande bör därför alltid upplysas om att kurator står till förfogande, och det bör åligga våra sjukhus att så prioritera kuratorverksamheten för de abortsökande att ingen som helst tidsutdräkt uppstår för henne. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om tillsättandet av en med uppgift att dels följa utvecklingen på befolkningsområdet, dels medverka till att högre utbildning och forskning på detta område kommer till stånd. () () () HANS NYHAGE (m) () () G. () i GOTABB 77 52962 Slockholm 1977