mot · G002675 · 1977-01-25 00:00:00 — Det svenska utvecklingssamarbetets huvudsyfte måste vara ekonomisk och social rättvisa. Vid val av samarbetsländer måste inriktningen vara länder som aktivt bedriver en politik som direkt angriper fattigdomen och når ut till de mest eftersatta grupperna. har ett antal programländer där man måste ifrågasätta om dessa bedriver en utvecklingspolitik i linje med de principer som finns fastlagda från svensk sida. Det är länder som haft en längre tids samarbete med och som borde kunna visa att de fattigaste folkgrupperna fått en förbättring. I dessa länder är det faktiskt så att klyftorna har ökat, vilket bl. a. påtalar i sin analys av det svenska biståndet till . , och är ytterligare några länder där samma konstaterande säkert kan göras. Av de begärda anslagen för /78 C 2. Bilateralt utvecklingssamarbete framgår att man dessutom ytterligare fjärmar sig från riktlinjerna i propositionen 1962:100. Man ökar stödet till reaktionära regimer och minskar stödet till ett av de länder som aktivt bedriver en social och ekonomisk politik till gagn för hela folket. är ett exempel på detta (se särskild motion). Vi föreslår att inga höjningar görs till följande länder: , , och . Att dessa länder plus och successivt avvecklas som svenska programländer. Skall bistånd över huvud taget ges till denna typ av länder, bör stödet gå till de krafter inom landet som eftersträvar ekonomisk och social utjämning eller vara av typen katastrofhjälp. Insatserna bör i stället koncentreras till följande länder: av nuvarande huvudmottagarländer främst , , , , , och . I dessa fall finns en dokumenterad ambition och förmåga att verka för social och ekonomisk jämställdhet. Andra stater som borde komma i fråga som s. k. programländer är Cambodja, , och . Dessutom bör stödet ökas till befrielserörelserna i (ANC) och i (SWAPO). Dessutom bör ge stöd till befrielserörelserna i (FRET1LIN) och (POLISARIO) (se särskilda motioner om detta). Gåvor - krediter - bistånd Det kan se imponerande ut att bistånd till har formen av gåvor. Men som gåvoandelen har ökat har också andelen bundet varubistånd ökat och var /77 600 milj. kr. föreslås visserligen en sänkning med 100 milj. Vpk anser att allt bistånd skall vara i gåvoform. Det skall vara mottagarländernas önskemål och inte svenska företagsintressen som skall styra biståndet. Det multilaterala biståndet har f. n. flera nackdelar. Flera FN-organ lider av byråkrati och ineffektivitet, vilket också 77-gruppen har framhållit. Denna grupp har också fört fram krav på demokratisering och effektivisering av dessa organ. stödjer aktivt dessa krav. En särställning intar /, vars politiskt styrda krediter ju i huvudsak går till reaktionära regimer som - den dominerande staten inom /- har intresse av att stödja. Den borgerliga regeringen går längre än den socialdemokratiska och föreslår att medel skall reserveras för att öka bidragen till /. Vidare föreslås betydande höjningar till Asiatiska /Fonden. Vpk kräver att lämnar /samt motsätter sig föreslagna höjningar till Asiatiska /Fonden (se särskilda motioner). Med hänvisning till vad som anförts föreslår vi att uttalar att bistånds- och u-landspolitiken utformas med beaktande av följande: 1. att biståndet till , , och behålles på oförändrad nivå och att , , , , och successivt avvecklas som svenska programländer, 2. att de resurser som frigörs genom bifall till yrkande nr 1 och bifall till vpk:s motioner om avslag på anslagen till m. m. används till ökat stöd åt anti-imperialistiska rörelser, progressiva regimer och socialistiska stater i tredje världen av vilka följande i första hand bör prioriteras: , , , , , , , , och , anti-imperialistiska rörelser som ANC i , SWAPO i , POLISARIO i , FRETIL1N i samt till Eritreanska Röda korsorganisationen och Palestinska Röda korsorganisationen. 3. att stöd ges till progressiva och socialistiska länder i tredje världen i deras strävanden att utveckla en egen teknik anpassad efter deras behov och förutsättningar, 4. att målen för handelspolitiken och lagstiftningen gällande ulandsinvesteringar bringas i överensstämmelse med biståndspolitikens mål att främja ekonomisk och social utjämning och utveckling, 5. att investeringsgarantisystemet slopas, 6. att allt bistånd ges i gåvoform utan bindningar. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)