mot · G002412 · 1977-01-20 00:00:00 — om lokalbehovet för AMU-center i startade AMU-verksamheten i . 1 f. d. i kv. Kroken - centralt belägna - byggdes om och anpassades lokalerna till verksamheten med verkstads- och teorilokaler. 1 början fanns även andra hyresgäster i fastigheten,men efterhand har dessa lokaler övertagits av AMU, som disponerar hela fastigheten, omfattande ca yta. Antalet kursdeltagare har ökat och var ca 1 050 st. Som jämförelse kan nämnas med ca 600 st. och 1970 med ca 800 st. Genom expansionen har även andra lokaler måst tas i bruk. Förutom AMU-center förhyrs 7 andra lokaler, av vilka de flesta är centralt belägna. Ca 750 kursdeltagare får plats i centrat, medan de övriga lokalerna tillsammans har de övriga 300 kursdeltagarna. Situationen med ökat antal kursdeltagare har aktualiserat frågan om lokalfrågornas lösning . Därvid har företrädare för lämnat ett erbjudande om att ställa en tomt om till förfogande. Denna tomt är belägen i utkanten av kommunen i närheten av det område som är avsett för ett nytt centrallasarett. Kommunens företrädare har erbjudit sig att bygga det nya AMU-centrat för att sedan hyra ut det åt staten. Alla som känner förhållandena i vet att strukturförändringar - främst i form av textilnedläggelser - i grunden förändrat kommunens förutsättningar. De större textilföretagen hade dessutom nästan undantagslöst en mycket central placering och dominerade på vissa håll stadsbilden. Efter nedläggning har i många fall annan verksamhet kommit att ersätta textilen, men fortfarande "gapar stora sår i form av rivningstomter och oanvända fabrikslokaler på många håll. En flyttning av AMU-center tili utkanten av skulle givetvis bidra till att förstärka detta intryck. 1 omedelbar närhet av AMU-center finns redan nu en tomt, som till största delen icke är bebyggd utan kan betecknas som "rivningstomt". Från såväl kommunens som andras synpunkter borde alternativet vara att lösa lokalbehovet genom byggnation i anslutning till det nuvarande AMU-center. Därigenom skulle åtminstone de negativa effekterna i stadsbilden utebli. Dessutom borde det ekonomiska utfallet bli avsevärt fördelaktigare för såväl stat som kommun. Statens kostnad för de som disponeras av AMU-center var . eller /rn2 inkl. värme, vilket måste anses vara mycket fördelaktigt. I en nybyggnation skulle säkerligen kostnaderna vara de tredubbla. Genom att såväl hyresvärd som hyresgäst gjort ansenliga investeringar i byggnaden har lokalerna kunnat hållas i gott skick, och med smärre undantag kan de anses väl fylla krav på god standard. gjordes ombyggnad resp. reparationer ä /m2. Förutom dessa kostnader har även inköpts utrustning till AMU-center i . uppgick kostnaden för detta till ca 24 milj. kr. Skulle de nuvarande lokalerna nu utrymmas så betyder det att gjorda flermiljoninvesteringar skulle vara bortkastade, dvs. en kapitalförstöring av ansenliga dimensioner. I nuvarande konjunkturläge i bör varje åtgärd, ägnad att minska påfrestningarna på vår ekonomi tillvaratas. Därför borde det vara självklart att alternativa lösningar diskuterades och ställdes emot varandra innan beslut fattades om slutlig lösning av AMU-centers lokalfrågor. I detta fall är staten den ena parten och borde då även ha ett avgörande inflytande vid utformningen av beslutsunderlaget. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att hos regeringen anhålla om tillsättning av en arbetsgrupp med uppgift att förutsättningslöst utreda frågorna kring AMU-centers i lokalbehov.