mot · G002257 · 1977-01-19 00:00:00 — Vi anser det vara av stor vikt att den utvidgade ersättningsrätten från föräldraförsäkringen kombineras med en lagfäst rätt för alla föräldrar till ledighet och rätt att av arbetsgivaren begära sin föräldraledighet i den form de själva vill ha den - vare sig det gäller hel ledighet, sex timmars arbetsdag eller en på annat sätt förkortad arbetstid. Föräldrarnas valfrihet skall vara utgångspunkten. Om arbetsgivaren inte anser sig kunna gå med på den form av ledighet som begärts, skall frågan lösas ge norb lokala förhandlingar under fackklubbens medverkan och med tillämpning av den nya medbestämmandelagen. Av kostnadsskäl blir det nödvändigt att genomföra utbyggnadsprogrammet etappvis. Genomförandet bör ske enligt det tidsschema som i princip har angetts av arbetsgruppen. Det innebär att införs en ersättningstid som för varje barn motsvarar två månaders hel ledighet och att ersättningstiden därefter utsträcks med en månads hel ledighet fram till fullt genomförande vid femårsperiodens slut. Då uppgår således den ökade föräldraledigheten till fem månaders hel ledighet eller 10-20 månaders förkortad arbetstid. Reformen föreslås på detta sätt genomförd etappvis med början . Den första utbyggnadsetappen kommer därigenom för varje barn som föds att ge rätt till en ökad föräldraledighet motsvarande två månaders hel ledighet eller 4-8 månaders förkortad arbetstid. Den särskilda föräldrapenningen, som även omfattar hemarbetande och adoptivföräldrar, byggs sedan ut etappvis så att den är fullt genomförd , dvs. fr. o. m. Vi föreslår vidare att till reformen knyts en övergångsregel som innebär att alla föräldrar till barn födda eller senare genom föräldraförsäkringen får rätt till en föräldraledighet med ersättningstid som varierar med barnets ålder. Det innebär att även föräldrar med något äldre barn från början får del av den ökade föräldraledigheten. Syftet är att ge möjlighet till ökad samvaro med barnen även för dessa föräldrar vid t. ex. barnets skolstart och liknande tillfällen. Därigenom kommer omkring 650 000 barnfamiljer med cirka 900000 barn in i reformen redan vid starten Övergångsregeln föreslås utformad så att den innebär en föräldraledighet som räknat i hel ledighet omfattar för barn födda och 1972, för barn födda och 1974, för barn födda och 1976, för barn som föds . Reformen beräknas kosta över 1 000 milj. kr. när den är fullt genomförd. För den första utbyggnadsetappen (inkl. övergångsreglerna) beräknas kostnaden till ca 250 milj. kr. Reformen föreslås finansierad enligt samma regler som redan gäller för föräldraförsäkringen, dvs. i huvudsak genom arbetsgivarnas socialförsäkringsavgift. Detta förutsätter en successiv höjning av denna socialförsäkringsavgift med omkring en halv procentenhet. Höjning av grundbeloppet i föräldraförsäkringen Genom barnbidragen, bostadsbidragen och föräldraförsäkringen tillförs barnfamiljerna ett ekonomiskt stöd som är av stor betydelse. Som framgår av det förut sagda är en fortsatt utveckling av dessa bidragsformer en väsentlig del i socialdemokratins familjepolitiska aktionsprogram. Beträffande bostadsbidragen har på den socialdemokratiska regeringens förslag genomförts viktiga förbättringar fr. o. m. . Vid innevarande bör enligt vår mening genomföras, förutom den höjning' av barnbidragen som finns med i den borgerliga regeringens budgetförslag, en höjning av föräldraförsäkringens grundbelopp fr. o. m. . I båda fallen är en beloppshöjning motiverad på grund av kostnadsutvecklingen för barnfamiljerna. Enligt den fr. o. m. 1974 gällande föräldraförsäkringen utgår föräldrapenning med ett grundbelopp på . per dag, som alltså är garantinivån i föräldraförsäkringen. Till den som har rätt till högre sjukpenning än detta grundbelopp utgår föräldrapenningen med samma belopp som sjukpenningen, dvs. av den sjukpenninggrundande inkomsten. Till den del föräldraförsäkringen ger ersättning för inkomstbortfallet i form av föräldrapenning . per dag följer den således liksom sjukpenningen automatiskt inkomstutvecklingen. Vi finner det med hänsyn till inkomst- och kostnadsutvecklingen motiverat att nu även genomföra en höjning av föräldraförsäkringens garantinivå, som sedan försäkringens ikraftträdande har varit oförändrat. Vi föreslår att grundbeloppet därvid höjs till . per dag och att denna förbättring genomförs fr. o. m. , dvs. med ikraftträdandet av det förut föreslagna utbyggnadsprogrammet för föräldraförsäkringen. Förslag till erforderliga lagändringar torde få utarbetas av vederbörande utskott. Kostnaderna för denna höjning av föräldraförsäkringens grundbelopp kan beräknas till ca 100 milj. kr. och bör finansieras i den ordning som gäller för föräldraförsäkringen, alltså i huvudsak genom arbetsgivarnas socialförsäkringsavgift. Tillsammans med den i motionen föreslagna reformeringen av föräldraförsäkringen - som första året beräknas kosta ca 250 milj. kr. - ökar föräldraförsäkringens medelsbehov med ca 350 milj. kr. Enligt gällande finansieringsregler faller härav ca 300 milj. kr. på ifrågakommande socialförsäkringsavgift från arbetsgivare m. fl., som till följd härav för behöver höjas . Den del av kostnadsökningen för föräldraförsäkringen som finansieras med skattemedel utgör för /78 ca 25 milj. kr. På förslag av den socialdemokratiska regeringen i propositionen 1975/76:92 fastställdes riktlinjer för bl. a. barnomsorgens utbyggnad. skall 100 000 nya platser i daghem och 50 000 i fritidshem tillkomma jämte ett ökat antal platser i familjedaghem. För att möjliggöra denna utveckling har statsbidragen kraftigt höjts och anknutits till kostnadsutvecklingen. Den förbättrade statsbidragsgivningen finansieras med en socialavgift, vilken utgår av avgiftsunderlaget. För att utbyggnaden skall kunna fortgå i avsedd takt behövs en fortlöpande ökning av medelsanvisningen för statsbidragen, vilket i sin tur kräver en höjning av socialavgiften. Det är tillfredsställande att den borgerliga regeringen i budgetpropositionen i detta avseende fortsätter den socialdemokratiska politiken. Det är enligt vår mening av stor betydelse att det sker en kontinuerlig uppföljning beträffande genomförandet av det beslutade utbyggnadsprogrammet och att den fortsatta planeringen därefter tar sikte på att nå fram till full behovstäckning. Av stor betydelse i detta sammanhang är den arbetsgrupp för utbyggnadsplaneringen av barnomsorgen som tillsatts av den socialdemokratiska regeringen och vars uppgift är att förbättra underlaget för utbyggnadsplaneringen och behovsberäkningarna inom barnomsorgen. Vi finner det befogat att ges tillfälle att kontinuerligt följa den utomordentligt viktiga fråga som barnomsorgen utgör. Därför föreslår vi att uttalar sig för att regeringen vid 1977/bör lämna en allsidig redovisning av det aktuella planeringsläget för barnomsorgen med hänsynstagande till det slutliga målet om full behovstäckning inom den närmaste tioårsperioden. får därigenom möjlighet att ta ställning till om ytterligare insatser krävs för att nå målet. Kvalitativ förstärkning av barnomsorgen Vid sidan av de nämnda åtgärderna för en kvantitativ utbyggnad av barnomsorgen är det också angeläget med insatser av kvalitativt slag. val av riksdagsbeslut pågår ett omfattande utvecklingsarbete och försöksverksamhet i regi angående förskolans arbetssätt. Den kraftigt vidgade personalutbildningen bidrar även till en höjd kvalitet i förskolan. Enligt vår mening finns det emellertid också starka skäl för att överväga klart behovsorienterade insatser i främst förskolans daghem. har i sitt betänkande 1975/76:28 (s. 30) erinrat om de rekommendationer som utfärdat om den maximala storleken av de olika daghemsgrupperna. I arbetsplanen för förskolan framhålls att en rad olika faktorer måste beaktas vid beräkning av personalbehovet. Som sådana faktorer anges de enskilda barnens behov, ålder och utvecklingsnivå, förskolans öppethållande, barnens sociala situation, den dagliga vistelsetidens längd för varje barn, antalet närvarande barn under olika tider , personalens utbildning samt lokalernas och lekplatsernas utformning och läge. Förhållandena vid olika daghem och deras avdelningar kan således skifta kraftigt. Därav följer också att erforderliga insatser kan behöva variera. Kommunernas möjlighet härtill är emellertid i vissa fall begränsade, främst i de fall skattekraften är låg eller utbyggnadsbehovet inom barnomsorgen särskilt stort och förenat med särskilda problem. Barn har ett stort behov av gemenskap och samvaro med andra barn och av att få förtroende också för andra vuxna än föräldrarna. Den gemenskapen är viktig för dem i deras utveckling till fria och självständiga människor. Men om samhällets barnomsorg skall kunna fylla denna uppgift behövs det att staten - utöver den redan beslutade bidragsgivningen - går in med extra medel för att ge kommunerna möjlighet att genomföra erforderliga behovsorienterade insatser i förskolan. Detta är ett viktigt led i att förstärka barnomsorgens kvalitet. Därigenom kan man få faktiska möjligheter att särskilt beakta de stora behoven hos de barn som tillfälligt eller kräver speciellt stöd och stimulans. Särskilda medel bör ställas till förfogande för detta ändamål. Dessa medel bör inte bindas för någon viss typ av åtgärd. Det är tvärtom en fördel att man genom ett utnyttjande för olika personalstödjande åtgärder kan få praktiska erfarenheter för det fortsatta reformarbetet på förskolans område. Det bör därför ankomma på att noggrannt följa och utvärdera verksamheten samt delge kommuner och personalgrupper material härom. Under den snabba utbyggnad av barnomsorgen som förestår kommer en rad problem att uppstå, vilkas lösning kräver ett gott samspel mellan förskolepersonalen, föräldrarna och barnen. Det kan bli fråga om tidsmässigt begränsade personalförstärkningar vid daghem där akuta problem dyker upp i barngrupperna. Förskolorna kommer att få kontakt med barn och familjer i kritiska situationer, där förebyggande åtgärder på ett tidigt skede kan få en stor betydelse. I dessa situationer kan små barngrupper med speciellt inriktad personal, assisterad av personal från andra verksamhetsområden, vara väl motiverad. Man kan ge möjlighet för personalen vid barnstugorna att i samverkan med barnens föräldrar diskutera fram lösningar på uppkommande problem. Åtgärderna kan därmed bli ett verksamt stöd för föräldrarna i deras föräldrauppgift. Extra insatser kan också avse invandrarbarn och då utgå utöver de generella medel som kan nyttjas för dessas hemspråksträning. Insatser av detta slag blir med nödvändighet tidskrävande och resurskrävande. Men ytterst är det fråga om att eftersträva en i stort sett likvärdig tillsynsmiljö för barnen. De särskilda medlen bör avse anställande av ytterligare personal. Därigenom kan de också bidra till en välbehövlig utökning av antalet arbetstillfällen. Insatserna bör som exemplifierats inriktas på förskolor där särskilda problem gör sig gällande. I varje fall i ett inledande skede bör åtgärderna koncentreras på förskolans daghem. Våra förslag om på detta sätt behovsinriktade insatser är ett uttryck för vår vilja att sätta barnens behov av stimulans och utveckling i centrum för barnomsorgspolitiken. bör få i uppdrag att fördela medlen. Vid bedömningen av ansökningar om bidrag från kommunerna bör styrelsen tillse att bidrag inte utgår för normala insatser som kommunerna, med hänsyn till gällande rekommendationer för förskolans arbete, själva bör stå för. Det är också rimligt att av kommunen själv kräva en viss egen insats, vilken bör variera med kommunens skattekraft inom intervallet . För verksamheten bör för nästa budgetår anvisas 65 milj. kr. Av detta belopp bör särskilda medel avdelas av regeringen för att bekosta utgifter i samband med verksamhetens ledning. Medel bör anvisas under ett särskilt reservationsanslag, benämnt Särskilda insatser för förskolan. För att finansiera ett genomförande av vårt förslag föreslår vi därför att, i enlighet med propositionen 1975/76:92, även egenföretagarna från skall erlägga den särskilda socialavgiften för barnomsorgen, vilken från detta datum enligt förslag i budgetpropositionen skall utgöra av avgiftsunderlaget. Enligt vår mening finns det inte några skäl för att egenföretagarna, som också har glädje av en utbyggd och förstärkt barnomsorg, till skillnad mot löntagarna inte skall erlägga barnomsorgsavgiften. Vid oförändrad avgift kommer ca 130 milj. kr. att stå till förfogande /79 för insatser av detta slag. Med hänsyn till angelägenhetsgraden bör här framlagda yrkanden behandlas med förtur. I särskild motion, 1976/77:271, görs hemställan om en kvalitativ för stärkning av barnomsorgen m. m. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att fattar principbeslut om etappvis genomförande fr. o. m. av ett utbyggnadsprogram för föräldraförsäkringen med det innehåll som angetts i motionen, 2. att beslutar höja garantinivån för föräldrapenning från . per dag fr. o. m. , 3. att med anledning av yrkandena under punkterna 1 och 2 beslutar höja den socialförsäkringsavgift från arbetsgivare m. fl. som avser föräldraförsäkringen fr. o. m. , 4. att till Bidrag till sjukförsäkringen för föräldraförsäk ringen () för /78 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av . () () () () HANS () i Lagtext innefattande den i motionen föreslagna utbyggnaden av föräldraförsäkringen Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrives i fråga om lagen (1962:381) om allmän försäkring dels att 4 kap. 3-12 SS och 19 kap. 4 S skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas två nya paragrafer, 4 kap. 13-14 SS, av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Föräldrapenning enligt 2 S utgår ej Hel föräldrapenning enligt 2 S utgår till båda föräldrarna för . med trettiofem kronor (garli alvfiräldrapenningfdr dock utgå till antinivå). Har föräldern under minst båda föräldrarna för , när före barde avlösa varandra i vården av barnet. nets födelse eller den beräknade tid punkten härför varit, eller skulle föräldern, om haft kännedom om samtliga föreliggande förhållanden, ha varit försäkrad för en sjukpenning överstigande nämnda belopp, utgår föräldrapenningen med belopp motsvarande förälderns sjukpenning enligt 3 kap. 4 j. Hel föräldrapenning enligt 2 $ utgår Som villkor för föräldrapenning en med tjugufem kronor (gar- ligt 2 S gäller att föräldern varit in Har föräldern under minst skriven hos allmän försäkringskassa före bar- under minst i nets földelse eller den beräknade tid- följd närmast före barnets födelse eller punkten härför varit, eller skulle för- den beräknade tidpunkten för denna, äldern, om haft Föräldrapenning får utgå även om förkännedom om samtliga föreliggande äldern icke har varit inskriven hos föl förhållanden, ha varit försäkrad för en säkringskassa enligt vad nu sagts men sjukpenning överstigande nämnda be- skulle ha varit inskriven om kassan lopp, utgår föräldrapenningen med hade ägt kännedom om samtliga de belopp motsvarande förälderns sjuk- förhållanden som förelegat. penning enligt 3 kap. 4 .ss. Ha föräldrar gemensamt barn i sin vård, utgår föräldrapenning över garantinivån till fadern endast under förutsättning att även modern är eller enligt vad förut sagts bort vara försäkrad för sjukpenning som överstiger garantinivån. Undantag från vad nu sagts får medgivas när det visas att modem till följd av sjukdom eller av andra särskilda skäl icke kan anses ha möjlighet att värda barnet. Som villkor för föräldrapenning enligt 2 § gäller att föräldern varit inskriven hos allmän försäkringskassa under minst närmast före barnets födelse eller den beräknade tidpunkten för denna. Föräldrapenning får utgå även om föräldern icke har varit inskriven hos försäkringskassa enligt vad nu sagts men skulle ha varit inskriven om kassan hade ägt kännedom om samtliga de förhållanden som förelegat. Villkor om inskrivning hos försäkringskassa eller försäkring för viss sjukpenning enligt 4 ss anses uppfyllt om det har berott på äldersregeln i 1 kap. 4 § att villkoret ej har kunnat uppfyllas. Fosterföräldrar likställas med föräldrar vid tillämpningen av bestämmelserna om föräldrapenning i samband med barns födelse. Föräldrapenning utgår ej för tid innan de ha fått barnet i sin vård. Villkor om inskrivning hos försäkringskassa eller försäkring för viss sjukpenning enligt 4 j anses uppfyllt om det har berott på äldersregeln i I kap. 4 ,sv att villkoret ej har kunnat uppfyllas. Fosterföräldrar likställes med föräldrar vid tillämpningen av bestämmelserna om föräldrapenning i samband med barns födelse. Föräldrapenning utgår ej för tid innan de ha fått barnet i sin vård. Särskild föräldrapenning för vård av barn, som ej fyllt , utgår för varje barn under sammanlagt för föräldrarna. Står barnet under vårdnad av bägge föräldrarna, utgår särskild föräldrapenning under till envar av dem. Försäkringskassa får medge undanlag från denna fördelning då särskilda skäl föreligga. Adoptivföräldrar ha från den dag de få barnet i sin vård rätt till föräldrapenning under sammanlagt högst 1. om barnet ej har fyllt , 2. om barnet har fyllt sju men ej och båda föräldrarna eller ensamstående förälder under minst närmast före den tidpunkt då de få barnet i sin vård varit eller enligt vad som sägs i 4 \v första stycket bort vara försäkrade för en sjukpenning som överstiger garantinivån, 3. tjugu dagar i övriga fall om barnet ej har fyllt . Bestämmelserna för föräldrapenning i samband med barns födelse äga motsvarande tillämpning pä föräldrapenning enligt första stycket. Tidpunkten då adoptivföräldrarna få barnet i sin vård jämställes därvid med tid Förälder, som ensam har vårdnaden om barnet, har rätt att själv uppbära föräldrapenningen under hela den tid som angives i första stycket. Föräldern har också rätt att inom ramen för hälften av till a) förälder, som inte har vårdnaden om barnet men som tillfälligt vårdar barnet, etter b) den, som enligt 20 kap. 2 jf andra stycket, skall likställas med förälder (styvförälder), överlåta rätt att uppbära föräldrapenning. Står barn under vårdnad av särskilt förordnad förmyndare avgör denne fördelningen mellan föräldrarna av den tid under vilken föräldrapenning kan utgå. Hel föräldrapenning enligt 6 | utgår med belopp som motsvarar förälderns sjukpenning enligt 3 kap. 4 j, dock lägst med trettiofem kronor (garantinivån). punkten för barnets födelse. Första och andra styckena äga motsvarande tillämpning i fråga om fosterföräldrar som mottaga barn i avsikt att adoptera det, i den mån föräldrapenning ej utgår till dem enligt bestämmelserna i 6 $. Förälder har rätt till föräldrapenning för tillfällig vård av barn om barnet ej har fyllt och föräldern behöver avstå från förvärvsarbete i samband med 1. sjukdom hos barnet, 2. sjukdom hos barnets ordinarie vårdare, 3. besök i samhällets förebyggande barnhälsovård, 4. annat barns födelse, 5. besök i förskoleverksamhet inom samhällets barnomsorg i vilket barnet deltar. Föräldrapenning enligt 8 § utgår för förälder som har barnet i sin vård eller, om föräldrar gemensamt ha barn / sin vård, för föräldrarna tillsammans under högst 1. om i familjen finns ett barn, 2. om i familjen finns två barn, 3. aderton dagar om i familjenfinns tre eller flera barn. Adoptivföräldrar ha från den dag de Jå barnet i sin vård rätt till föräldrapenning om barnet ej har fyllt . Bestämmelserna för föräldrapenning i samband med barns födelse äga motsvarande tillämpning på föräldrapenning enligt första stycket under sammanlagt . Tidpunkten dä adoptivföräldrarna fä barnet i sin värd järn ställes därvid med tidpunkten för barnets födelse. Bestämmelserna om särskild föräldrapenning för vård av barn äga motsvarande tillämpning på föräldrapenning enligt första stycket under sammanlagt . Första och andra styckena äga motsvarande tillämpning i fråga om fosterföräldrar som mottaga barn i avsikt att adoptera det, i den mån föräldrapenning ej utgår till dem enligt bestämmelserna i 5 $. Förälder har rätt till föräldrapenning för tillfällig vård av barn om barnet ej har fyllt och föräldern behöver avstå från förvärvsarbete i samband med 1. sjukdom hos barnet, 2. sjukdom hos barnets ordinarie vårdare, 3. besök i samhällets förebyggande barnhälsovård, 4. annat barns födelse, A v det antal dagar som anges i första stycket får varje förälder använda för ändamål som avses i 8I5. Vid beräkning av antalet dagar med rätt till föräldrapenning enligt första stycket anses tvä dagar med halv föräldrapenning som . Förälder, som vanligen ej har barn i sin vård men som tillfälligt vårdar barn, har rätt till föräldrapenning inom ramen för det antal dagar för vilket föräldrapenning kan utgå till den andre av föräldrarna enligt första stycket. Föräldrapenning enligt 8 It utgår med belopp som motsvarar förälderns sjukpenning enligt 3 kap. 4 sv. Bestämmelserna i 3 kap. 10 fj fjärde stycket och 15 i äga motsvarande tillämpning på föräldrapenning enligt 8 ,sv. Föräldrapenning utgår ej i den män föräldern för uppbär sjukpenning enligt denna lag eller lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring eller motsvarande ersättning som utgår enligt annan författning eller på grund av regeringens förordnande. 5. besök i förskoleverksamhet inom samhällets barnomsorg i vilken barnet deltar. Föräldrapenning enligt 9 j utgår för förälder som har barnet isin vård eller, om föräldrar gemensamt ha barn i sin vård, för föräldrarna tillsammans under högst 1. om i familjen finns ett barn, 2. om i familjen finns två barn, 3. aderton dagar om i familjen finns tre eller flera barn. A v det antal dagar som anges i första stycket får varje förälder använda för ändamål som avses i 715. Förälder, som vanligen ej har barn i sin vård men som tillfälligt vårdar barn, har rätt till föräldrapenning inom ramen för det antal dagar för vilket föräldrapenning kan utgå till den andre av föräldrarna enligt första stycket. Hel föräldrapenning enligt 7 sv utgår med belopp som motsvarar förälderns sjukpenning enligt 3 kap. 4 Bestämmelserna i 3 kap. 10 K .fjärde stycket äga motsvarande tillämpning på föräldrapenning enligt 7$. Bestämmelserna i 2 kap. 10 ,\v samt 3 kap. 7 fj första och andra styckena. 121} och 16-18 f} äga motsvarande tillämpning i fråga om föräldrapenning. I fall som avses i 3 kap. 12 ,sv skall föräldrapenning enligt 4 kap. 2 sv alltid utgå med minst ett belopp som motsvarar garantinivån enligt 4 kap. 4 § minskad med den sjukpenning som skulle belöpa på vårdersättningen. Beträffande föräldrapenning, som tillkommer förälder vilken ej har uppnått ålder, får på framställning av besluta om utbetalning till annan enligt 3 kap. 18 f Ar moder vid tiden för barnets födelse intagen i barnhem, ungdomsvårdskola, fångvårdsanstalt eller , får på framställning av föreståndare för inrättningen besluta, att den föräldrapenning som tillkommer modern skall utbetalas till föreståndaren för att användas till kvinnans och barnets nytta. Föräldrapenning enligt 2, 6 eller 9 § utgår ej i den mån föräldern för uppbär sjukpenning enligt denna lag eller lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring eller motsvarande ersättning som utgår enligt annan författning eller på grund av regeringens förordnande. Bestämmelserna i 3 kap. 15 $ äga motsvarande tillämpning på föräldrapenning. Förälder som ombesörjer hela vården av barnet erhåller hel föräldrapenning. Vid vård av barnet under del av dag utgår en eller två fjärdedelar av Itel föräldrapenning i förhållande till den tid föräldern vårdar barnet. Föräldrapenning utgår ej för tid då den andre föräldern åtnjuter föräldrapenning för samma barn. A vlöser föräldrarna varandra under i värden av barnet utgår en eller två fjärdedelar av hel föräldrapenning till envar av föräldrarna i förhållande till den tid de vårdar bar Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse För samma barn utgår för föräldrarna sammanlagt per dag högst hel föräldrapenning. Bestämmelserna i 2 kap. 10 $ samt 3 kap. 7 § första och andra styckena, I2H och 16-18 $$ äga motsvarande tillämpning i fråga om föräldrapenning.