mot · G00272 · 1977-01-13 00:00:00 — av i m. fl. om presstöd till tidningar på främmande språk En fri och mångfaldig press är en omistlig förutsättning för en levande demokrati. Det ekonomiska stödet till dagspressen har byggts ut successivt . Genom de förslag som utarbetades inom 1972 års pressutredning och som presenterades för /har det statliga presstödet fått en utformning som innebär att stöd i första hand utgår till de tidningar som är i störst behov av detta. Genom stödets selektiva karaktär och genom de nya stödformerna - utvecklingsbidrag och etableringsbidrag - skapas bättre förutsättningar för att även mindre grupper i samhället skall kunna behålla eller skaffa sig pressorgan för nyhetsförmedling och opinionsbildning. Med den utformning presstödet nu har skapas garantier för att de statliga medel som satsas på stöd till dagspressen utnyttjas effektivt med hänsyn till syftet att skapa och bevara en fri och mångfaldig opinionsbildning inom massmedierna. Enligt principerna för presstödet krävs att en tidnings totalupplaga uppgår till minst 2 000 exemplar för att den skall vara stödberättigad. Tidningen måste dessutom ges ut minst en gång samt "vara allmän nyhetstidning av dagspresskaraktär. Dessa regler kan sägas vara frikostiga. Tidningar med mindre upplaga och lägre utgivningsfrekvens kan rimligen inte utgöra sådana organ för opinionsbildning och nyhetsförmedling som presstödet syftar till att bevara. Minimikraven beträffande upplaga och utgivningsfrekvens har dock visat sig vara alltför hårda för de tidningar som ges ut av olika invandrar- och minoritetsgrupper i landet och som trycks på andra språk än svenska. För dessa grupper innebär det stora svårigheter att skapa tidningar med den upplagestorlek som krävs för presstöd. Den potentiella läsekretsen är helt enkelt för liten. I några fall har det varit möjligt för en grupp inom ett språkområde att uppnå en upplaga över 2 000 exemplar, men något utrymme för konkurrens på denna delmarknad från flera tidningar av sådan storlek synes inte finnas. En tillämpning av reglerna för det allmänna presstödet för tidningar som ges ut på annat språk än svenska riskerar därför att för vissa invandrargrupper inte medföra någon lättnad alls i vad gäller kostnaderna för nyhetsförmedling och opinionsbildning. För andra grupper kan en monopolsituation uppstå på tidningssidan som gör det omöjligt för vissa politiska och andra intressegrupper att skaffa ett eget språkrör. Svårigheterna för de invandrargrupper som vill ge ut en egen tidning skapas alltså av att dessa får arbeta på en tidningsmarknad som totalt sett är för liten för att utveckla konkurrerande tidningar av den minimistorlek som krävs för presstöd enligt de allmänna reglerna. Eftersom tidningsutgivning är mycket kostnadskrävande har detta inneburit att stora grupper människor i vårt land står helt utan möjlighet att genom tidningar av dagspresskaraktär få information om aktuella politiska och andra händelser. Detta är enligt vår mening otillfredsställande. Både från demokratisk synpunkt och från allmän rättvisesynpunkt är det angeläget att samhällets stöd till tidningsutgivning också görs tillämpligt på de tidningar som ges ut av olika invandrargrupper: Vid utformningen av stödet till dessa tidningar måste hänsyn tas till att även dessa befolkningsgrupper skall ha rätt till en fri och mångfaldig opinionsbildning. Att med de allmänna reglerna oförändrade göra dem tillämpliga för tidningar på annat språk än svenska löser med hänsyn härtill inga problem. a. på socialdemokratiskt initiativ tog upp frågan om presstöd till tidningar på annat språk än svenska. Utskottet anförde i sitt betänkande (KU 1975/76:46 s. 17-18) att stödet till tidningar på annat språk än svenska måste utgå i annan ordning än enligt de regler som gäller för presstödet i övrigt. Enligt utskottets mening borde den möjligheten undersökas att anvisa medel till dessa tidningar över ett särskilt anslag. Vid utformningen av de regler som skall gälla vid fördelningen av dessa medel skulle beaktas att syftet med presstödet för dessa tidningar är detsamma som för det övriga presstödet, dvs. att befrämja en fri debatt och opinionsbildning. Vidare skulle garanteras att stödet endast gick till sådana projekt som är väl underbyggda och verkligen fyller en informativ och opinionsbildande funktion. Utskottet begärde att regeringen skulle komma med förslag i denna fråga i så god tid, att anslag enligt den nya ordningen kunde utgå redan från . Enligt utskottet borde det vara möjligt att på tilläggsbudget uppföra ett anslag för /77. I riksdagsdebatten förutsattes att innebörden av förslaget skulle bli tillgängligt . Därigenom skulle planeringen för dessa tidningar underlättas. beslöt i enlighet med utskottets förslag. Något förslag till presstöd till invandrar-och minoritetstidningarav det slag som begärde har inte presenterats. I budgetpropositionen aviseras nu ett förslag i denna fråga. Det framgår dock inte alls hur förslaget kommer att utformas. Denna fråga är alltför viktig för de berörda befolkningsgrupperna för att en ytterligare försening skall kunna accepteras. För att ge olika invandrargrupper och språkliga minoriteter en möjlighet att delta på så lika villkor som möjligt i den demokratiska opinionsbildningen i vårt land är det väsentligt att frågan om ett presstöd till tidningar på annat språk än svenska får en lösning i enlighet med de riktlinjer som framgår av beslut . Med hänvisning till det anförda hemställer vi att uttalar att regeringens i budgetpropositionen aviserade förslag till presstöd till tidningar på annat språk än svenska bör ges en sådan utformning, att stöd till sådana tidningar kan utgå fr. o. m. , enligt de riktlinjer som angavs i KU:s betänkande 1975/76:46. HANS () i () () () () ()