mot · G002909 · 1977-01-25 00:00:00 — av m. fl. Sammanfattning: I motionen krävs en utökning av flyktingkvoten från och åtgärder för att förbättra flyktingarnas rättssituation. Solidariteten med de förtryckta folken är påtaglig hos den svenska opinionen. överförs ett visst antal politiska flyktingar till genom statligt initiativ. Insatsen är emellertid ringa i förhållande till den allvarliga situation som råder i främst samt i beaktande av de möjligheter har att ta emot flyktingar. konstaterade FN:s flyktingkommissarie: "Aldrig förr har flyktingkommissarien konfronterats med så många olika grupper av flyktingar och fördrivna människor i skilda delar av världen som behöver bli omhändertagna i andra länder. Antalet politiska flyktingar i är stort. Enligt UNHCR uppgår det registrerade antalet f. n. till 25 000. Detta är en uppenbar underskattning, då tusentals flyktingar av skilda skäl ej registrerar sig som sådana. I stället vistas de illegalt eller som turister i hopp om att senare får uppehålls- och arbetstillstånd. Läget har totalt sett starkt försämrats. Förtrycket i , , , fortsätter och skärps. I har visserligen ett par hundra politiska fångar släppts. Juntan har hävdat att det nu bara finns ett fätal politiska fångar kvar. Men omvärlden vet att juntan ljuger. Vad som hänt är bara att dess förtryck tagit delvis andra former. Allt fler personer försvinner, och juntan vägrar uppge var de befinner sig. Nya läger, fängelser och privata lägenheter som används för tortyr avslöjas. I finns den största delen av de chilenska flyktingarna. Deras liv är i ständig fara. Exemplen på dem som mördats av högerextremistiska grupper är flertaliga. I går flyktingarna döden långsamt till mötes genom att tvingas leva under existensminimum. Antalet politiska fångar ökar även i dessa länder. Liksom i det övriga ökar förtrycket också mot den egna befolkningen. Behovet av insatser från svensk sida är större . Vad har då den gjort och vad kan den göra för att stödja de politiska fångarna och flyktingarna i ? I FN-debatter och andra internationella sammanhang har skarpt kritiserat t. ex. Chilejuntan för dess brott mot de mänskliga rättigheterna. Däremot har regeringen inte verkat för att få till stånd internationella bojkottaktioner, vilket skulle vara det mest effektiva stödet åt motståndskampen Den har heller inte på något sätt sökt begränsa svenska företags verksamhet i eller eljest sökt motarbeta den svenska imperialismen. 1 biståndspropositionen /78 föreslås en höjning av anslaget från 12 till 18 milj. kr. för stöd till politiska flyktingar utanför . Det är väsentligt att det svenska stödet alltmer tar formen av t. ex. stipendier för latinamerikanska flyktingar som kan stanna i ett annat latinamerikanskt land än hemlandet. Det ger dem större möjlighet att utforma program och sysselsättningar som ligger nära deras egna aktiviteter i hemlandet. Anpassningsproblemen blir mindre. För många är emellertid sådana lösningar inte möjliga. Deras enda möjlighet att överleva är att lämna . Detta faktum samt den situation som flyktingarna i , m. fl. länder befinner sig i gör att behovet av ökade insatser från svensk sida för de latinamerikanska flyktingarna och fångarna är uppenbart. För /77 fastställdes att en kvot om 750 flyktingar med prioritering av sådana från skulle få överföras till . Härav hade flera hundra platser tagits i anspråk. Som väntat måste kvoten utökas. En ytterligare kvot om 250 personer beslöts av regeringen . I en intervju i hävdar invandrarverkets chef, att kvoterna är alldeles för lågt satta och att behovet av särskilt stöd för just är enormt. Han påpekade även behovet av en särskild invandrarminister och uttryckte önskemål om att biståndsministern skulle få handlägga dessa frågor i fortsättningen. Resultatet har blivit en överföring av flyktingfrågorna till biståndsministern. Några ytterligare kvoter har det dock inte talats om. I flyktingfrågan ingår inte bara kvoter. Det är också fråga om invandrarverkets () sätt att fungera - något som allvarligt påverkar läget för de flyktingar som på egen hand tar sig hit. F. n. är väntetiden för den som kommer hit och vid ankomsten begär politisk asyl. Tusentals ärenden ligger obehandlade på på grund av för litet personal. måste, i enlighet med vad dess chef själv påpekat, få ökade resurser för att klara sina åtaganden. En rad andra frågor bör utredas - det gäller t. ex. flyktingars rättssäkerhet i . Slutligen borde AMS:s uppgift som myndighet med praktiskt ansvar för flyktingarnas utrustning, utbildning och hela sociala situation starkt ifrågasättas. Förmodligen skulle ett förstärkt invandrarverk med tillgång till de resurser AMS nu förfogar över vara ett klart bättre alternativ. Mot bakgrund av det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om förslag till 1. en höjning av kvoten för flyktingar från till i första hand 2 000 , 2. ökade resurser till för att minska väntetiden för dem som begär asyl vid ankomsten till , 3. en översyn av flyktingarnas rättssäkerhet och frågan om att överföra arbetsuppgifter från AMS till . (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk)