mot · G002794 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 794 av m. fl. om de synskadades studiesituation Det är iätt att inse fördelarna med en skola där alla får tillfälle att delta i undervisningen och gemenskapen. I en sådan skola kan barn med olika förutsättningar utvecklas tillsammans och lära sig att ta hänsyn till varandra. Handikappade kan få stimulans från sina icke-handikappade kamrater. Gravt synskadade barn har inte en sådan möjlighet. Efter att ha gått i integrerad förskola måste barnet flytta från sina föräldrar till en specialskola, . Det ansvar skolans ledning känt för de synskadade barnen har inneburit att, med de bristfälliga resurser som finns, en ökad integration inte kunnat genomföras. Den utveckling skolan tagit initiativ till - med integration på högstadiet - har inte kunnat vidareutvecklas på grund av resursknappheten. Dessutom har såväl skolan som andra berörda myndigheter och lärare ute i den vanliga skolan varit tveksamma. Tveksamheten har berott på praktiska och pedagogiska problem som är förknippade med den integrerade skolgången. Dessutom uppstår inte sällan sociala problem vid integreringen. Dessa kan antas bero på den synskadades brist på social träning i en så isolerad miljö som specialskolan utgör. Den situation vi nu har - med i stort sett oförändrade resurser år - innebär i princip att utvecklingen står stilla. Men med hänsyn till den mycket snabba utvecklingen inom undervisningsväsendet får synskadade i realiteten en i förhållande till andra elever försämrad standard . Med tanke på att många nya reformer har trätt i kraft sedan staten förra gången gjorde en översyn av studiesituationen för synskadade - - menar vi att del är helt nödvändigt med en total översyn av systemet. I denna bör ingå en utredning av olika alternativ avseende utbildning av lärare, speciallärare, kursverksamhet för föräldrar, synskadade barn och ungdomar, reselärarverksamheten och läromedelsproduktionen. En sådan översyn är nödvändig bl. a. mot bakgrund av BDU-gruppens förslag att reselärare för synskadade också skall arbeta med flerhandikappade barn. Detta är kanske i och för sig en riktig tanke, men den skulle med nuvarande resurser innebära en kraftig sänkning av standarden för alla. En målsättning måste vara att synskadade barn skall ha möjlighet att gå i skolan i sin hemkommun från första årskursen. Detta skulle underlätta elevens sociala träning och innebära mindre störningar för barnet. Då kunskaperna om metoderna för en sådan integrering är bristfälliga - t. ex. har en betydligt bättre modell för stöd åt synskadade integrerade elever än - föreslås att utredningen lar sådana resurser att viss försöksverksamhet blir möjlig. Försöksverksamheten bör omfatta ca fem synskadade elever på lågstadiet, eftersom erfarenheter från detta stadium nästan helt saknas. För att delta försök skall vara möjligt behövs en heltidsanställd reselärare, viss kursverksamhet för de lärare som skall ta emot eleverna och en fullständig läromedelsförsörjning åt eleverna. Försöksverksamheten skulle kunna ge erfarenheter som är helt nödvändiga om vi vill genomföra en integrerad skola. Kostnaderna för försöksverksamheten kan beräknas till . för /78. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär en översyn av studiesituationen för synskadade i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. att till försöksverksamhet enligt motionens förslag anslår . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) i