mot · G002866 · 1977-01-25 00:00:00 — av m. fl. om förbättrade villkor för mindre och medelstora företag De mindre och medelstora företagen är av väsentlig betydelse för vårt lands ekonomi, liksom för sysselsättningen. Företag med mindre än 200 anställda svarar för av antalet sysselsatta i svenskt näringsliv, dvs. för över 720 000 arbetstillfällen. De mindre och medelstora företagens andel av industrins förädlingsvärde är . Av industrins investeringar och export svarar de för . De små och medelstora företagen, av vilka den helt övervägande delen är familjeföretag, är betydelsefulla från regionalpolitisk synpunkt. För innovationer och för dynamiken i näringslivet över huvud taget spelar de en avgörande roll. Många av dessa företag har betydande problem. För många mindre företag är lönsamheten alltför dålig. I ett kärvt näringspolitiskt klimat är det i första hand småföretagen som dukar under. De har i regel inte reserver och är ofta inte så konsoliderade som de större företagen. Sjunkande lönsamhet skapar därför för dem större problem än för andra företag. Försäljningen av familjeföretag i alla storleksgrupper har ökat kraftigt . 1975 blev ett rekordår då det gällde fusioner i . Inte mindre än 828 köp av hela eller delar av företag registrerades av statens pris- och kartellnämnd (SPK)-en ökning i jämförelse med 1974. Totalt berördes omkring 72 000 anställda-den högsta siffra som SPK. kunnat konstatera sedan nämnden började sin kartläggning av fusioner i vårt land. I jämförelse med 1974 är det en ökning med omkring 22 000. Vissa av dessa fusioner kan möjligen vara motiverade av s. k. stordriftsfördelar. I många fall förorsakades emellertid sammanslagningar av företag av andra faktorer än tekniska eller företagsekonomiska fördelar. Mycket tyder på att problemen har ökat för familjeföretagen och att företagare i allt större utsträckning än tidigare helt enkelt tvingas göra sig av med sina företag till följd av kapitalbeskattningens utformning och dess konsekvenser främst vid generationsskiften. Det aviserade förslaget om särskilda arvsskatteregler för familjeföretag skulle medföra en avsevärd förbättring. Utvecklingen mot ett begränsat antal stora företag har också underlättats av den förda, starkt selektiva näringspolitiken. Av de medelstora familjeföretagen inom industrin försvinner närmare ett av tio . Bland de mindre företagen, med 20-100 anställda, har en femtedel fallit bort genom konkurser eller försäljningar . som allt fler familjeföretag försvinner startas det få nya. 1 1976/77. 3 sam!. statens industriverks undersökningar har nyetableringarna inom tillverkningsindustrin minskat . Andra undersökningar har gett liknande resultat. De nya företagen täcker inte på långt när bortfallet. Om denna utveckling fortsätter, kommer vi att ha allt färre medelstora familjeföretag kvar i näringslivet. Uppköpen av familjeföretagen innebär alltså genomgripande förändringar av ägarstrukturen i näringslivet. Förändringstakten har ett snabbt förlopp. En av förutsättningarna för den svenska biandekonomins funktionsförmåga är ett decentraliserat näringsliv. De tendenser till koncentration inom den svenska företagsamheten som gjort sig alltmer gällande och som lett till fusioner mellan tidigare självständiga enheter kan visserligen från kortsiktiga, strikt företagsekonomiska synpunkter ofta vara försvarliga. Icke desto mindre kan de medföra negativa konsekvenser för den svenska företagsamhetens vitalitet, för nyföretagande och för möjligheterna att beakta viktiga konsumentintressen. Ett mål för näringspolitiken bör vara att upprätthålla och stimulera en näringsstruktur där en mångfald stora och små enheter under livgivande konkurrens strävar efter att tillgodose konsumenternas mångskiftande behov. Den allmänna arbetsgivaravgiften uppfattas ofta av företagarna som en extra och starkt belastande skatt. Det kan icke heller råda något tvivel om att arbetsgivaravgiften medför att de svenska företagen kommer i ett sämre läge i den internationella konkurrensen. Ju högre arbetsgivaravgiften blir. desto större blir de negativa effekterna på export och sysselsättning. Dessa effekter har inte momsen. Nyföretagandet är således av central betydelse för vitaliteten och dynamiken inom näringslivet. Ofta byggs nya företag upp kring en innovation eller en uppfinning. Så har också många av dagens storföretag kommit till. Ett lägre nyföretagande innebär alltså att nya idéer långsammare blir förverkligade. I dagens värld, där den tekniska utvecklingen löper allt snabbare, kan detta, särskilt på , leda till att får allt svårare att hävda sig gentemot omvärlden. Nyföretagande är väsentligt för att upprätthålla en effektiv konkurrens. Näringspolitiken bör därför stimulera till nyföretagande och medverka till att undanröja hinder mot nyetableringar. Ett starkt nyföretagande underlättar strukturförändringar i näringslivet. Ledigbliven arbetskraft kan normalt sugas upp av expanderande branscher och nytillkomna företag. avstannar expansionen så gott som överallt, och detta medför att även den normala, ständigt pågående omvandlingen inom näringslivet leder till sysselsättningsproblem. Kapitalanskaffningsfrågan är särskilt svårlöst. För de mindre företagen står aktiemarknaden som regel inte till förfogande. Obligationslånemarknaden är avsedd för de större företagen. Eftersom möjligheterna till självfinansiering genom nyemissioner hos ifrågavarande företag, och framför allt nystartade mindre företag, är begränsade, blirbehovet av att kunna i företaget behålla vinstmedel särskilt stort. Avdragsgilla självfinansieringsfonder vore ägnade att förbättra läget för dessa företag och att göra det lättare för dem att överleva tillfälliga kriser. Sålunda skulle företag, som inte har rätt till eller inte gjort avsättning till investeringsfond för konjunkturutjämning, fa avsätta av årsvinsten till en dylik fond intill dess att fonden uppgår till ett maximalt belopp, förslagsvis . De mindre och medelstora företagens starka beroende av en effektivt fungerande kreditmarknad kom till ett utomordentligt klart uttryck i samband med det s. k. idiotstoppet . Vi förutsätter att sådana åtgärder icke kommer att upprepas och vill kraftigt understryka vikten av vad som sägs i finansplanen om att det är angeläget att i möjligaste mån prioritera den konkurrensutsatta sektorns finansieringsbehov och att de mindre och medelstora företagens kreditbehov i första hand måste tillgodoses på den svenska marknaden. Det finns också skäl att erinra om att egenföretagarna mycket ofta tvingas pantsätta såväl sin egen som sin familjs egendom som säkerhet för de lån företaget tar upp. har på uppdrag av företagareföreningsutredningen utrett vissa hithörande frågor. I utredningen föreslås att företagarnas och deras familjs borgensåtaganden bör begränsas till belopp som står i rimlig proportion lill borgensmännens betalningsförmåga. Med stöd av vad som anförts hemställs att beslutar att hos regeringen hemställa om utredning och förslag syftande till ett ökat nyföretagande och sådana näringspolitiska villkor att den hittillsvarande trenden mot allt fler uppköp av mindre PER () i Gäddvik företag kan brytas. tm) () () ()