ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G10246 · 1977-11-15 00:00:00 — med anledning av propositionen 1977/78:31 om riktlinjer i den fysiska riksplaneringen för vissa s. k. obrutna fjällområden Genom propositionen 1977/78:31 fullföljer regeringen en viktig del i den fysiska riksplaneringen, nämligen att ge riktlinjer för bevarande av s. k. obrutna fjällområden. Enligt vår uppfattning är det viktigt att vägeledande synpunkter i detta avseende kan ges, vilka kommer att ligga till grund för fortsatta insatser inom naturvårdens område. Det finns dock skäl att något utveckla vissa resonemang och slutsatser i propositionen. Det får nämligen inte bli så att begränsande riktlinjer av denna art får till effekt att förutsättningen för sysselsättning och utveckling i en hel landsdel försvåras eller omintetgörs. Inte minst förutsättningen för långsiktig sysselsättning och service i måste tillmätas en stor betydelse. Som framhålls i propositionen kan betydande mineraltillgångar finnas tillgängliga i de obrutna fjällområdena, och betydande konflikter i markanvändningen kan därför uppstå. Det är därför värdefullt att det klart slås fast att handlingfriheten för framtiden skall bibehållas. Det är mot denna bakgrund också naturligt att prospekteringen inte avmattas till följd av propositionen och beslut. Det bör bli möjligt för regeringen att positivt pröva gruvdrift om sådan från samhällsekonomisk synpunkt bedöms nödvändig och angelägen. Bevarandeintresset och intresset av ekonomisk utveckling och sysselsättning har också stor betydelse när det gäller skogsbruket. Enligt vår mening måste det klart markeras att den lokala skogsindustrin inte bör hämmas i sin utveckling till följd av restriktioner i anslutning till de obrutna fjällområdena. Propopsitionen är i denna del i huvudsak väl avvägd. I propositionen uttalas att en förlängning av till inte bör genomföras. Enligt vår mening vore ett sådant beslut olyckligt från såväl trafikpolitiska som sysselsättningspolitiska utgångspunkter. bör fatta ett beslut i anledning av förlängning till innebärande att frågan hålls öppen. Med stöd av det anförda hemställer vi att beslutar 1. att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande skogsbruk samt prospektering och gruvdrift, 2. att avvisa propositionen 1977/78:31 i den del den föreslår ett negativt ställningstagande till förlängning till .
mot · G10251 · 1977-11-16 00:00:00 — med anledning av propositionen 1977/78:19 om nya riktlinjer för jordbrukspolitiken, m. m. I propositionen 1977/78:19 om nya riktlinjer för jordbrukspolitiken, m. m. föreslås godkänna bl. a. vissa uttalanden av jordbruksministern om utnyttjande av den brukningsvärda åkerjorden (s. 188). Dessa uttalanden innebär omformuleringar av de riktlinjer som gäller inom den fysiska riksplaneringen för skydd av . Dessa nya formuleringar innebär sakliga skillnader - skillnader som är särskilt uppseendeväckande vid jämförelse med den tolkning som hävdats av bostadsministern. Vid ett sådant förhållande är det uppenbart att de riktlinjer för skydd av jordbruksmark som gäller i den fysiska riksplaneringen måste anpassas till de motsvarande riktlinjer som kan komma att godkänna med anledning av propositionen och motioner i ämnet. Något sådant initiativ anmäls inte av jordbruksministern. bör därför initiera en översyn i denna del. Översynen bör göras synnerligen skyndsamt så att ett riksdagsbeslut kan beaktas vid de sammanfattande bedömningar av materialet från planeringsskedet, vilka skall göras . att som sin mening ger regeringen till känna att förslag till reviderade riktlinjer för skydd av jordbruksmark inom den fysiska riksplaneringen skyndsamt bör föreläggas . P. O. ()
mot · G10252 · 1977-11-16 00:00:00 — med anledning av propositionen 1977/78:19 om nya riktlinjer för jordbrukspolitiken, m. m. I regeringens proposition 1977/78:19 om nya riktlinjer för jordbrukspolitiken redovisas grunderna för prisstödet till jordbruket i norra . Jordbrukarna i norra har framfört sin åsikt att även fjäderfäskötseln och äggproduktionen bör omfattas av stödet. Utredningar har visat att det är på tre områden som merkostnaderna är betydande, nämligen vad beträffar foderpriset, uppvärmningskostnaden och byggnadskostnaden. Merkostnaden baseras på en jämförelse mellan produktion lokaliserad till , , mellersta , , samt . Det är också viktigt att kostnaderna för transport av foder inte blir så höga att äggproducenterna i nordliga områden med stora avstånd slås ut. 1 synnerhet de två nordligaste länen, och , är beroende av foderfraktstöd. För att göra det möjligt att även ta hand om utslagshöns i de fyra nordligaste länen har också LRF föreslagit att transportstöd skall utgå. Föredragande statsråd förbigår denna del av jordbruksstödet i nu föreliggande proposition, vilket är att beklaga. Jordbrukarna i norr är kanske mer än sina yrkeskolleger i andra delar av vårt lant beroende av att den produktion som bygger på jordbruket är så mångsidig som möjligt. Jämte mjölk-, fläskoch köttproduktion är för många också hönsavel och äggproduktion delar av den kombination som ger försörjning på ett jordbruk. Därför bör stödet till jordbruket i norra även omfatta transportstöd i vad gäller hönsskötsel och äggproduktion. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening uttalar att prisstödet till jordbruket i norra utformas så att en mångsidig produktion i jordbruksnäringen främjas, varvid särskild hänsyn bör tas till möjligheten att införa transportstöd avseende foder inom produktionsgrenarna fjäderfä och ägg. () PER ()
mot · G10253 · 1977-11-16 00:00:00 — med anledning av propositionen 1977/78:30 om skyddat arbete och yrkesinriktad rehabilitering m. m. I propositionen 1977/78:30 om skyddat arbete och yrkesinriktad rehabiliteringm. m. föreslås bl. a. att staten och landstingskommunerna tillsammans bildar regionala stiftelser för skyddat arbete. För vissa samordningsfrågor föreslås att en central stiftelse inrättas. I enlighet med regeringens regionalpolitiska strävanden skall dessa lokaliseras utanför . Vid valet av lokaliseringsort måste enligt min mening hänsyn tas till bl. a. sysselsättningsläge och befolkningsutveckling. är en avfolkningskommun med svåra sysselsättningsproblem. I finns av länets arbetslösa. kommun har vidare en hög andel svårplacerad arbetskraft. Behovet av positiva åtgärder för kommun är således stort. En lokalisering av den centrala stiftelsen till kommun skulle kunna förbättra sysselsättningsläget, som det finns god möjlighet att få en nära kontakt med förhållandena inom den skyddade verksamheten. Med anledning av vad som anförts hemställer jag att som sin mening uttalar att den centrala skyddade verksamheten lokaliseras till kommun.
mot · G10255 · 1977-11-16 00:00:00 — med anledning av propositionen 1977/78:30 om skyddat arbete och yrkesinriktad rehabilitering m. m. har sysselsättningen inom tekoindustrin halverats. Detta har bl. a. medfört att ett stort antal arbetstillfällen försvunnit inom kommun, där tekoindustrin har haft en dominerande ställning från sysselsättningssynpunkt. Väl kända är problemen inom med de svårigheter för upprätthållande av sysselsättningen dessa innebär. 1 propositionen 1977/78:30 om skyddat arbete och yrkesinriktad rehabilitering föreslås bl. a. att landstingskommunerna och staten tillsammans bildar regionala stiftelser för skyddat arbete inom varje landstingsområde. För vissa övergripande frågor föreslås i propositionen att ett centralt samordningsorgan för dessa stiftelser inrättas. Denna centrala stiftelse skall successivt byggas upp. I enlighet med den decentralistiska grundsyn som präglar regeringen föreslås att lokaliseringen av denna stiftelse skall ske utanför . Med tanke på vad som ovan anförts om sysselsättningsläget i kommun är enligt vår mening en lämplig lokaliseringsort. Även om tillskottet av arbetstillfällen ej blir alltför omfattande torde det vara av stort positivt värde för regionen att den centrala stiftelsen lokaliseras till kommun. Med anledning av vad som anförts hemställs att uttalar att den centrala skyddade verksamheten lokaliseras till kommun. MAJ () () GOTAb 56020 Slockholm 1977
mot · G10259 · 1977-11-15 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:37 om vårjakt efter sjöfågel Intresset för naturvård är väldokumenterat i vårt land. Detta visas bl. a. av att nästan ingen ifrågasätter det riktiga i att bevara fauna och flora så intakt som möjligt. För vårt land har det vidare varit en självklarhet att , vår och försommar, skall det vilda ej störas t. ex. genom någon form av jakt. Allt levande skall ha rätt att få vara i fred. Det är en lång tradition och en myckenhet av hängivet arbete som fört till en förgrundsplats som vårdare av naturen och det levande där. Denna vår kamp på naturvårdens område har också ingivit respekt i världen för övrigt. Detta har medfört att vi kunnat föra en aktiv påtryckning mot andra länder och förmå dessa att handla efter vårt mönster. Detta vårt arbete på det internationella planet har rönt en icke ringa framgång. Flera länder har undertecknat internationella konventioner på naturvårdens område, där vårt land har fungerat som påtryckningsgrupp. Vi har bl. a. lyckats medverka till att vårjakten nu i har upphört, eller starkt reducerats, och vidare är det glädjande att rovfågelskyddet allmänt är vedertaget. I propositionen 1977/78:37 förordas att skärgårdsbefolkningen i vissa län skall tillåtas en begränsad vårjakt på hanfågel av ejder och att jakten skall bedrivas . Vi är mycket kritiska inför detta förslag och anser att det går tvärt emot vår traditionella syn på naturvården. Det känns minst sagt felaktigt att skall tumma på regeln att allt levande skall ha skydd under yngel- och häckningstid. Vi noterar, att regeringen har reducerat antalet arter som får jagas till enbart hanfågel av ejder - detta i förhållande till Jakt- och viltvårdsberedningen, som även föreslagit storskrake och vigg. Vi anser inte detta vara tillräckligt för att stödja regeringens förslag. Att över huvud taget tillåta jakt anser vi vara felaktigt. Denna uppfattning stöds också av ett flertal remissorgan. Det torde vara svårt att på allvar hävda att sjöfågeljakten är nödvändig för skärgårdsbefolkningens försörjning. När statsrådet i propositionen gör gällande att vårjakten utgör ett viktigt inslag i många skärgårdsbors och fiskares livsföring, vill vi göra det påpekandet att jakten ej har förekommit . Det är med andra ord en hel generation skärgårdsbor som knappast kunnat ha denna jakt som ett viktigt inslag" i sin livsföring. Det är vidare uppenbart att den föreslagna jakten kommer att medföra en 1 1977/78. mycket dyrbar och besvärlig administration och övervakning, som inte står i rimlig proportion till nyttan eller nöjet av jakten - i varje fall från samhällets synpunkt. Det räcker att som exempel anföra att här skall en viss grupp skärgårdsbor tas ut till denna jakt och jakten skall ske på vissa utvalda platser. påpekar i sitt remissvar att en vårjakt enligt föreslagna former medför så stora anspråk på effektiv övervakning och kontroll, att det är tveksamt om detta kan tillgodoses till rimliga kostnader. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar avslå propositionen 1977/78:37 angående vårjakt på hanfågel av ejder av . () () () ()
mot · G10260 · 1977-11-15 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:58 om ökat stöd till dagspressen, m. m. I propositionen 1977/78:58 lägger regeringen fram förslag som syftar till en förstärkning av tidningsstödet. Enligt förslaget skall produktionsbidragen till flerdagarstidningarna räknas upp med ca 20 96. Fådagarstidningarna får en förstärkning med ca 40 96. Vidare höjs samdistributionsrabatten med per exemplar och annonsskatten föreslås sänkt från 6 till 3 96 av annonsomsättningen. Regeringens förslag innebär sålunda bl. a. en sänkning av annonsskatten från 6 till 3 96. Detta kommer i första hand att gynna de förut rika tidningarna. Syftet med produktionsbidraget var ju att något litet korrigera högtäckningstidningarnas stora annonsinkomster jämfört med lågtäckningstidningarnas små annonsintäkter. Förutom den ekonomiska förlusten av annonser saknar ju också lågtäckningstidningen den läsvärda annonsen. En högtäckningstidning som har annonsintäkter på 30 milj. kr. kommer att få ett tillskott på nära . genom sänkningen av annonsskatten från 6 till 3 96, medan en lågtäckningstidning med annonsintäkter på ca 10 milj. kr. bara kommer att få ett tillskott på . enligt regeringens förslag. Regeringens förslag innebär således, trots höjningen av produktionsbidraget för lågtäckningstidningar, att de förut ekonomiskt starka tidningarna, främst stora högtäckningstidningar på landsorten, genom sänkningen av annonsskatten och höjda samdistributionsrabatter ytterligare kommer att stärka sin ekonomiska ställning. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar avslå förslaget i propositionen 1977/78:58 om en sänkning av annonsskatten från 6 till 3 96. () () () ()
mot · G10262 · 1977-11-17 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:17 om samarbete mellan staten och på dataområdet m. m. 1 propositionen föreslås ett samgående mellan i ett av och staten gemensamt ägt bolag kallat Databolaget. Den preliminära överenskommelsen innebär stora ekonomiska åtaganden från statens sida, där man bland annat förbinder sig att subventionera Saab-Scanias Datadivision med 45 milj. kr. Staten skall därefter lämna utvecklingsstöd med 32,5 milj. kr. och dessutom ett kapitaltillskott på 37,5 milj. kr. Till grund för förslagen i propositionen ligger en undersökning som har genomförts av . 1 detta material finns förutsättningarna för samgåendet i Databolaget. Materialet är emellertid hemligstämplat. Det är därför inte möjligt för att göra någon bedömning av förutsättningarna för eller konsekvenserna av regeringens förslag. Vpk anser att detta är en helt oacceptabel beslutsordning. I propositionen sägs att utredningen har presenterat flera alternativa förslag för organisering av dataindustrin. Regeringen presenterar emellertid, utan någon som helst redovisning, bara ett förslag och dikterar därmed på ett otillbörligt sätt beslutsmöjligheter. Propositionen bör därför avvisas, och regeringen uppmanas att häva hemligstämpeln på utredningsmaterialet. Innan beslut i frågan fattas måste det, enligt vpk:s uppfattning, vara möjligt att bedöma förutsättningarna för en helstatlig dataindustri. Det måste också vara möjligt att bedöma konsekvenserna för de anställda av det beslut som fattas. sägs i propositionen att för den personal inom Datasaab som inte kan räkna med anställning inom Databolaget har gett vissa sysselsättningsgarantier. Denna vaga formulering kan inte godtas från anställningstrygghetssynpunkt. Under hänvisning till det anförda föreslås 1. att beslutar avslå propositionen 1977/78:17, 2. att hos regeringen hemställer om att hemligstämpeln hävs i vad gäller det utredningsmaterial som ligger till grund för propositionen 1977/78:17 och som framställts av , 3. att hos regeringen hemställer om att regeringen därefter återkommer med förslag om den svenska dataindustrins organisering att föreläggas , 4. att uttalar att vid ett förnyat förslag från regeringen även förutsättningarna för ett förstatligande bör beaktas liksom att frågan om personalens anställningstrygghet måste täckas av ovillkorliga garantier. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G10264 · 1977-11-17 00:00:00 — med anledning av propositionen 1977/78:19 om nya riktlinjer för jordbrukspolitiken, m. m. I propositionen 1977/78:19 slås fast att prisstödet till jordbruket i norra är nödvändigt även i fortsättningen. Vi delar denna uppfattning. Vidare föreslås att jordbruksnämnden ges uppdraget att närmare pröva de synpunkter och förslag som framförts av jordbruksutredningen och i remissvaren i vad gäller stödnivåer och områdesindelning. Vi biträder även detta förslag. Inom ramen för det nuvarande Norrlandsstödet utgår ett personligt mjölkpristillägg till (vissa) producenter i delar av , , , och län som ej ingår i stödområde 5. Dessa pristillägg utgår ej till nyetablerade mjölkproducenter, som är i störst behov av detta stöd, vilket förhindrar en rationell produktionsutveckling som jordbrukarna upplever förhållandet som orättvist. Mot bakgrunden av propositionens allmänna inställning till fortsatt jordbruksproduktion i de aktuella områdena har man även svårt att inse det meningsfulla i rådande ordning. Stödet motiverades som ett avvecklingsstöd i områden utan förutsättningar för långsiktig jordbruksproduktion, ett motiv som med dagens syn på jordbrukspolitiken helt saknar relevans. Motivet för Norrlandsstödet är att kompensera för de sämre produktionsförutsättningarna i förhållande till . Förutsättningarna i de här anförda områdena uppvisar betydande likheter med dem som gäller för det norrländska jordbruket. I den tiogradiga klassning av åkermarken som användes inom den fysiska riksplaneringen har i t. ex. norra län den övervägande delen av åkermarken hänförts till klass 2, den näst lägsta. Betydande delar av stödområdena norrut har däremot klassats högre. Det allmänna sysselsättningsläget är ett starkt skäl att med alla medel bevara arbetstillfällen i den basnäring som jordbruket trots allt ännu är i de aktuella områdena. Den strukturomvandling som pågår inom järn- och stålindustrin och skogsnäringen är koncentrerad till dessa områden. I Norduppland behöver endast nämnas namn som , och för att göra klart att insatser inom jordbruket är en viktig del av de kraftfulla åtgärder som krävs för att trygga sysselsättningen. det nuvarande systemet för pristillägg har tillämpats har för Nordupplands del kunnat konstateras en sådan nedgång i mjölkproduktionen att, om den fortsätter, det bl. a. kommer att leda till att mejeriet i får läggas ned, vilket betyder ytterligare friställningar i en bygd som redan är hårt drabbad. Mot bakgrunden av här anförda förhållanden är det numera en otacksam uppgift att försvara att en jordbrukare skall ha ett lägre mjölkpris än grannen som har samma produktionsförutsättningar. Därför föreslår vi att de personliga mjölkpristilläggen i fortsättningen utgår till alla producenter i avvaktan på de förslag i övrigt som jordbruksnämndens översyn kan föranleda. Med hänvisning till det anförda föreslår vi att beslutar uttala att de personliga mjölkpristillägg som utgår till jordbrukare i vissa delar av , , , och län i fortsättningen skall utgå till alla jordbrukare i dessa områden.
mot · G10267 · 1977-11-16 00:00:00 — med anledning av propositionen 1977/78:30 om skyddat arbete och yrkesinriktad rehabilitering m. m. Regeringen har i sin proposition 1977/78:30 i förslag till utformat nya riktlinjer för skyddat arbete och yrkesinriktad rehabilitering m. m. Propositionen bygger på betänkanden avgivna av utredningen rörande den skyddade sysselsättningen, organisationskommittén för skyddat arbete och utredningen rörande viss yrkesinriktad rehabiliteringsverksamhet. i propositionen slås fast att både skyddat arbete och yrkesinriktad rehabilitering främst skall ses som arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Verksamheten föreslås därför få ett mellan landstingskommunerna och staten delat huvudmannaskap. För den regionala verksamheten föreslås att landstingskommunerna tillsammans med staten bildar regionala stiftelser, och för vissa övergripande frågor föreslås inrättandet av en central stiftelse. Till den senare överförs vissa uppgifter som f. n. utförs inom AMS och kommunförbunden. Det finns anledning anta att den föreslagna organisationen bör kunna ge goda möjligheter att nå positiva resultat i det skyddade arbetet och den yrkesinriktade rehabiliteringen. När det gäller lokaliseringen av den centrala stiftelsen och ett i sin helhet mera detaljerat organisationsförslag uppdras detta åt en organisationskommitté som skall tillsättas av regeringen. I den nu aktuella propositionen fastslås dock att lokaliseringen av den centrala stiftelsen bör ske utanför , i linje med regeringens regionalpolitiska strävanden. Ett ställningstagande som vi helt delar och som ger oss anledning att fästa uppmärksamheten på tidigare av fattade beslut om utlokalisering av statliga verk. Icke vid något sådant tillfälle har utlokalisering skett till trots framställningar därom. Detta har upprepade gånger påpekats av bl. a. i länet. Tvärtom är det så att vissa statliga verksamheter dragits från länet, och då närmast , i samband med organisationsförändringar inom försvaret. Enligt vår mening är det angeläget att en någorlunda balans upprätthålls när det gäller statliga verksamheter i landet. Detta har icke blivit följden av de utlokaliseringsbeslut som är fattade. I någon mån borde detta kunna rättas till om lokaliseringen av den i propositionen aviserade centrala stiftelsen förlädes till . De allmänna förutsättningar som krävs torde finnas i stor 1* 1977/78. utsträckning: attraktiva boendemiljöer, goda flygförbindelser och en väl utbyggd service för att peka på några. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att som sin mening uttalar att den centrala skyddade verksamheten lokaliseras med beaktande av de riktlinjer som anförts i motionen, varvid särskilt bör prövas. () KARL-A.
mot · G10268 · 1977-11-16 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:30 om skyddat arbete och yrkesinriktad rehabilitering m. m. I propositionen föreslås att en regional stiftelse bildas för skyddat arbete inom varje landstingskommun. skall enligt regeringens förslag bestå av tolv ledamöter. Ordförande och ytterligare tio ledamöter skall utses av landstingskommunen. Regeringen skall enligt förslaget utse en ledamot som är vice ordförande. Utöver dessa tolv personer föreslås två representanter för länsarbetsnämnden adjungeras till styrelsen. Vidare föreslås två fackliga företrädare för personalen knytas till styrelsen varav en skall representera de arbetstagare som har skyddat arbete. Enligt regeringens förslag får således de som i första hand berörs av förslaget, nämligen de anställda, inte direkt representation i styrelsen. Vi kan inte acceptera en sådan ordning. Självfallet bör de anställda vara företrädda direkt i styrelsen, vilket f. ö. också föreslogs av . En sådan ordning bör kunna genomföras utan att antalet styrelseledamöter ökas. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförts om representation för de anställda i de regionala stiftelsernas styrelse. () () () () ()