ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G002829 · 1977-01-24 00:00:00 — av m. fl. Persontrafiken på SJ har visat en något uppåtgående tendens . Det är de längre reseavstånden som visarökning medan de kortare resorna - - visar en minskning. Den positiva utvecklingen vad gäller persontrafiken på SJ bör man slå vakt om. Men tor att göra tågresandet ännu mera attraktivt måste man möta de ökade kraven på service. kan visa att , i förhållande till folkmängden och i jämförelse med andra länder, har flest antal telefonhuvudledningar och telefonapparater per invånare. Den hade vi inte mindre än 661 telefonapparater per 1 000 invånare. En allt större efterfrågan på biltelefoner visar alt många har behov av kontaktmöjligheter även på sina resor. Allt oftare efterfrågas också telefon på tåg. Särskilt uppstår detta behov vid rubbningar i trafiken - tågförseningar o. d. Man behöver möjligheten att meddela sig med någon. Men även ur säkerhetssynpunkt vore tillgången till telefon en klar fördel. Tågbefälhavarens och övrig tågpersonals möjligheter att få förbindelse med övriga tåg och med de olika järnvägsstationerna även under resan måste vara ett led mot ökad säkerhet. F. ö. skulle en utökning av SJ:s service med telefonförbindelse på tågen öka resandefrekvensen och bidraga till att göra SJ mer konkurrenskraftigt i förhållande till andra kommunikationer. Enligt prognoser förutser man bättre möjligheter att möta orderstocken . Detta gör att man kan förmoda att har möjligheter att utöka sitt telefonnät till att omfatta även SJ. Eftersom det gäller tjänster vilka skall betalas av kunderna kommer varken SJ eller att belastas med några kostnader. För kan man förvänta sig direkt ökade inkomster, och för SJ:s vidkommande en ökad resandefrekvens, som i sin tur bör bidraga till en bättre lönsamhet. Med hänvisning till det anförda hemslälles att hos regeringen begär att möjligheterna att införa tågtelefon blir föremål för utredning. (fp) ()
mot · G00283 · 1977-01-11 00:00:00 — Motion 1976/77:83 av om slopande av beskattningen av fritt bränsle från egen fastighet Enligt gällande bestämmelser skall värdet av bränsle från egen fastighet upptas som naturaförmån vid taxering. meddelar därför genom anvisningar till taxeringsnämnderna vilka värden som bör tillämpas i normalfallen. Om bränslet däremot inköpts eller erhållits utan ersättning, t. ex. från grannfastighet, beskattas inte bränslevärdet. Samma förhållande gäller när rivningsved används för uppvärmning. De här åsyftade bestämmelserna har tillkommit då vedbränsle var allmänt förekommande, i varje fall på landsbygden, och då förhållandena i många avseenden var helt annorlunda. har det pågått en omställning när det gäller bränsleförsörjningen. Även skogsägarna har på grund av höga huggnings- och körningskostnader övergått till oljeeller eluppvärmning av sina bostadsfastigheter. Förutom de starkt ökade kostnaderna för huggning och hemkörning har bekvämlighetssynpunkter medverkat till detta. Vedeldning är en arbetskrävande och obekväm uppvärmningsmetod. Detta gäller även eldning med klenvirke och annat skogsavfall. Därför är den s. k. förmånen av den egna brännveden obefintlig. När det egna bränslet dessutom blir föremål för beskattning, förstärks motiven för övergång till andra bränslen. Till detta kommer att beskattningen medför ett känslomässigt motstånd mot att utnyttja eget bränsle i största möjliga utsträckning även i de fall då den inte har någon större ekonomisk betydelse. Från nationalekonomisk synpunkt borde statsmakterna snarare stimulera användningen av inhemskt eget bränsle än beskatta den. Den allt större importen av olja och andra bränslen ställer bl. a. anspråk på utländska valutor. Denna effekt blir ännu mer påtaglig, om priserna på olja stiger ytterligare. Skogsindustrin utnyttjar visserligen i allt större utsträckning det avfall som uppstår vid avverkningar och gallringar, men stora mängder kan dock inte nyttiggöras för några andra ändamål än uppvärmning. Ökad användning av inhemska bränslen för bostadsuppvärmning gör det möjligt att utnyttja oljan för ändamål för vilka den är helt oundgänglig. Ett borttagande av beskattningen på bränsle från egen fastighet skulle stimulera en sådan utveckling. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att beslutar att beskattningen av fritt bränsle från egen fastighet slopas.
mot · G002831 · 1977-01-12 00:00:00 — av herrar i och i om skyldighet att bära skyddshjälm vid färd med moped, m. m. Antalet mopeder i är f. n. över 300 000. Moped får framföras av den som fyllt . Någon utbildning av förarna erfordras ej. Antalet dödade och skadade vid mopedolyckor är mycket stort. dödades 91 personer vid mopedolyckor, 693 blev svårt skadade och I 161 lindrigt skadade. Ungdomar mellan var inblandade i de flesta olyckorna. Denna grupp tillhörde 24 av de dödade. 361 av de svårt skadade och 638 av de lindrigt skadade. För motorcyklister finns regler om att hjälm skall användas. Någon motsvarande bestämmelse finns ej för mopeder. Olycksfallsstatistiken är dock så allvarlig att hjälmlvång bör övervägas även för den som åker moped. De första mopederna i landet var vanliga cyklar med hjälpmotorer. Moderna mopeder är däremot specialbyggda och kan lätt förvandlas till motorcyklar genom utbyte av delar eller s. k. trimning. Polisen har ej resurser för en kontinuerlig kontroll av mopederna. En stor grupp av mopedförarna, kanske den största, är ungdomar som börjar köra sedan de fyllt . Någon förarutbildning erhåller som regel ej ungdomarna förrän de tar körkort. Det bör även övervägas om det inte för tillstånd att köra moped bör fordras - av dem som ej har körkort - att man gått igenom en kortare kurs i trafikkunskap. Sådan utbildning bör kunna anordnas av studieförbund, motororganisationer eller som fritidsverksamhet vid . Intyg över genomgången kurs bör utfärdas. De sifferuppgifter som finns i denna motion har vi erhållit från Cykelek Mopedfrämjandet. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställes att beslutar 1. att förare av moped skall ha skyddshjälm. 2. att under förutsättning att föraren ej har körkort, moped endast får framföras av den som genomgått särskild kurs i trafikkunskap.
mot · G002832 · 1977-01-25 00:00:00 — av herrar och om kompletteringspensioner för anställda vid SJ medgavs övergång till försäkringstekniskt beräknad avgift för avtalsenliga kompletteringspensioner från /72. Avgiften beräknades först till 16 '<> av utgående lönesumma men reducerades i anledning av den allmänna pensionsålderns sänkning från . utgår avgiften på lönesumman. En konsekvent beräknad avgift bör relateras till personallöner över aktiv tjänstetid innefattande hela den grupp som omfattas av den statliga tjänstepensioneringen. tillämpas emellertid metoden att beräkna avgiften relativt mot SJ:s aktuella personalålderssammansättning. Därigenom blir avgiften större relaterad till den statistiska ålderssammansättningen enbart vid SJ. vilket med hänsyn till den nuvarande ålderssammansättningen innebär en relativt hög och under framåt sannolikt stigande avgift. Övergång till en konsekvent tillämpad försäkringsteknisk beräkning skulle jämställa SJ i konkurrenshänseende med andra företag, vilket får anses falla inom ramen för de ålägganden och det ansvar pålade SJ genom trafikpolitiska beslut. Med hänsyn till vad ovan sagts, och då måste sägas vara ansvarig för att ge SJ möjlighet att svara mot de förpliktelser den ålagt verket, hemställs att hos regeringen begär förslag om avgift för SJ:s komplctteringspensioner(KP). beräknad med utgångspunkt i en ålderssammansättning motsvarande samtliga statsanställda, som omfattas av det statliga tjänstepensionsreglementet. () ()
mot · G002833 · 1977-01-25 00:00:00 — 1976/77 833-839 av m. fl. Det s. k. transportstödet till fyller en väsentlig funktion när det gäller att minska de eljest höga transportkostnaderna till olika delar av Norrlandslänen och ge näringslivet i Norrlandslänen större möjlighet alt arbeta på samma villkor som det i övriga delen av landet. Transportstödet har efter bl. a. motioner från moderata samlingspartiet successivt förbättrats. Det är emellertid begränsat till marktransporter. Detta förhållande innebär en konkurrenssnedvridning i förhållande till sådana transporter som sker till sjöss. Enligt vår mening kan detta inte vara riktigt. Transportstödets uppgift måste vara att sänka transportkostnaderna till och från vissa delar av landet men inte att prioritera vissa transportsätt. Därför talar starka skäl för att även låta frakter med fartyg omfattas av transportstödet. Åberopande det anförda hemställes att hos regeringen begär översyn av reglerna för transportstödet i syfte att även sjötransporter skall kunna omfattas av det. PER () i Gäddvik 1 1976/77.
mot · G002834 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77:834 av om indragningen av postanstalter fortsätter med indragning av postanstalter på landsbygden. byggs nya postanstalter i storstäderna så att det i vissa fall inte är mer än mellan dem. har börjat inrättas postställen med begränsad service, vilka skall ersätta postanstalter i vissa fall. indrogs 117 postanstalter och 59 postanstaller. Båda åren inrättades 6 nya postanstalter. Antalet inrättade postställen för att ersätta indragna postanstalter var 81 och 15. Men fastän postställen började inrättas hade man kommit fram till indragning av ett postställe. Indragningarna uppfattas av dem som blir berörda som djupt orättvisa och diskriminerande. Också i Roslagen har några indragningar aktualiserats . I samtliga fall har de mötts av starka protester från postkunderna. För skärgården och all annan glesbygd är tillgången till post, affär och skola vid sidan om kommunikationerna helt avgörande för om orten skall kunna leva vidare. Om indragning av en poststation trots allt blir aktuell så måste i fortsättningen den ordningen tillämpas att alla hushåll och övriga kunder inom poststationsområdet tillfrågas om sin mening. Om då en majoritet är mot indragning bör postverket inte få dra in denna postanstalt. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos regeringen anhåller att postverket inte skall få rätt att dra in poststation eller poslställe. om en majoritet av kunderna inom poststationsområdet uttalat sig mot en indragning.
mot · G002835 · 1977-01-24 00:00:00 — av i m. fl. om ytterligare tjänster som distriktsveterinär Under anslaget till Veterinärstaten i jordbrukshuvudtiteln har lantbruksstyrelsen föreslagit tio nya s. k. förfogandetjänster. Distriktsveterinärernas arbetssituation är på många håll sådan att en förstärkning av det slag som lantbruksstyrelsen föreslår ter sig välmotiverad. Departementschefen har inte biträtt detta förslag. Någon motivering härför har inte angivits. Tänkbara motiv kan vara dels det pressade budgetläget, dels den rådande bristen på veterinärer till den typ av tjänster som det här är fråga om. Bristen på veterinärer för husdjursnäringens behov är på många ställen i landet besvärande. Det är därför utomordentligt tillfredsställande att propositionen på annat ställe tar upp förslag om väsentligt ökad intagning av elever vid . För att introducera och genomföra automatisk databehandling av distriktsveterinärernas praktiverksamhet har lantbruksstyrelsen äskat . Departementschefen har tillgodosett denna framställning. Då försöksverksamhet på området bedrivits finns det ingen anledning att ifrågasätta att angelägenheten har fog för sig. I ett stramt budgetläge kan inte alla, inte ens till synes nödvändiga, angelägenheter tillgodoses . Prioriteringar blir nödvändiga. I ett läge då det gäller att prioritera mellan å ena sidan databehandling av veterinärers journaler och å andra sidan ett antal tjänster i det praktiska arbetet i veterinärdistrikten väger det senare enligt min mening tyngre. I den situationen bör därför övervägas om ett uppskov med övergången till databehandling kan göras. Skulle så vara fallet kunde medel för fem tjänster, . omdisponeras för nya tjänster, vilket också lantbruksstyrelsen föreslagit. En sådan åtgärd skulle säkerligen hälsas med tillfredsställelse av såväl distriktsveterinärer som djurägare i de områden där veterinärbristen är ett akut problem. I* 1976/77. Med stöd av vad anförts hemställs att beslutar att av äskade medel ett belopp om . skall användas till fem förfogandetjänster för distriktsveterinärer i stället för till automatisk databehandling. . () i . () i Vrångebäck . NISSER (m) (m) i
mot · G002838 · 1977-01-24 00:00:00 — av fröken m. fl. om åtgärder till skydd för miljö är ett synnerligen utsatt område ur miljösynpunkt. På litet är den viktigaste miljöfrågan hur skall kunna bibehållas som en i marinbiologiskt hänseende levande miljö. Den långsamma vattenomsättningen, temperaturförhållandena och andra omständigheter gör att biologiska liv visar stor känslighet och att föroreningar medför allvarliga påfrestningar på det biologiska livet. De internationella konventioner som anslutit sig till har i synnerhet riktat staternas uppmärksamhet på betydelsen av effektiva åtgärder mot de vattenföroreningar av olika slag som sjöfarten kan vålla. Genom det ökande samarbetet på miljövårdsområdet mellan har förutsättningarna väsentligt förbättrats när det gäller att skydda miljö. För egen del har successivt skärpt miljökraven. Insatserna är emellertid fortfarande långt ifrån tillräckliga för att skall ha fått ett tillfredsställande skydd. Att så är fallet framgår för övrigt av regeringsförklaring där en uttalad målsättning är att våra hav och kuster skall ges ett bättre skydd mot olika former av nedsmutsning, en målsättning som även anslutit sig till. Ett nödvändigt led i miljövårdsarbetet måste självfallet vara att så långt möjligt förhindra och begränsa oljeskador och andra miljöstörningar som fartyg kan ge upphov till. Men det är även angeläget att föroreningar från industrier och bebyggelse hålls efter och bekämpas. Med sin långa kuststräcka och sin höga industriella utvecklingsnivå har ett särskilt ansvar bland . Det är därför betydelsefullt att ökar sina egna insatser över hela det miljövårdspolitiska fältet för att komma till rätta med föroreningen av . Till grund för kommande insatser från svensk sida bör enligt vår mening läggas ett åtgärdsprogram till skydd för miljö. För att bli så effektiva som möjligt bör insatserna bygga på en bred analys av det marinbiologiska läget och de aktuella utvecklingstendenserna. Forskningsinsatser bör utnyttjas för att kartlägga de största miljöproblemen, och en systematisk genomgång bör göras av de riskfaktorer som i första hand bör angripas och metoderna för detta. Till en del kan analysarbetet bygga på de insatser som redan gjorts med anknytning till Östersjösamarbetet, men ytterligare forskning och kunskapsinhämtande behövs för att man skall kunna göra de totala bedömningar och prioriteringar vi finnér nödvändiga. Syftet med programmet skall vara att anvisa praktiskt framkomliga vägar i miljövårdsarbetet på central, regional och lokal nivå. Både åtgärder som innebär restriktioner, t. ex. beträffande den industriella verksamheten, och åtgärder som stimulerar till bättre miljövård bör komma i fråga. Åtgärdsprogrammet bör ta sikte på den kommande tio-femtonårsperioden. Med stöd av det anförda hemställer vi att hos regeringen begär ett åtgärdsprogram till skydd för miljö. () ()
mot · G00284 · 1977-01-12 00:00:00 — av m. fl. om slopande av beskattningen av fritt bränsle från egen fastighet Vår framtida energiförsörjning med bl. a. stigande oljepriser gör det mera nödvändigt än kanske tidigare att vi tar till vara och utnyttjar våra inhemska energiresurser bättre. I våra skogar finns, trots ett ökat tillvaratagande, mängder av bränsle i form av klenvirke efter gallringar, hyggesrester m. m., som inte utnyttjas. Detta avfallsvirke, som ej går att använda för industriellt ändamål, duger bra som bränsle för t. ex. uppvärmning av bostadshus och eldning i vedspisar. är det av väsentlig betydelse för bedrivande av en god skogsvård att dessa skogsrester avlägsnas från skogen. Den skogsägare som gör detta arbetskrävande arbete bestraffas genom beskattning av en s. k. naturaförmån. En fritidshuggare som tillvaratar skogsavfall blir däremot inte beskattad för detta. Enligt vår mening skulle ett ökat utnyttjande av skogsavfall för uppvärmning av bostäder m. m. ha ganska så stor betydelse från skogsvårdssynpunkt, men även göra oss något mindre beroende av oljeimport. I syfte att uppmuntra till ett ökat tillvaratagande av avfallsved som bränslekälla bör lagstiftningen ändras så att användandet av bränsle från egen fastighet ej beskattas. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar att utnyttjande av bränsle från egen fastighet ej skall räknas som beskattningsbar inkomst. . () . () . NISSER (m) (m) i HANS () i
mot · G002841 · 1977-01-25 00:00:00 — av m. fl. om forskning rörande rening av I statsverkspropositionen bilaga 9 under E 2 begär anslag till en hydrologisk undersökning i , som samordnats med kemisk och biologisk undersökningsverksamhet. Denna verksamhet bedrivs f. n. av och . Institutets del av de s. k. Vänerundersökningarna består av en hydrologisk kartläggning av cirkulationsmönster, vattenomsättning, temperaturförhållanden och dessa faktorers variationer beroende på årstider och klimatfluktuationer. Institutets andel i undersökningarna måste bedömas som värdefulla för det fortsatta forskningsarbetet. konstaterar nu att kartläggningen av de hydrologiska förhållandena inte kan drivas i tillräcklig omfattning på grund av bristande resurser. allvarliga föroreningssituation är välkänd. påbörjades det stora undersökningsprojektet som leds av en särskild kommitté - . I denna ingår representanter för , , och berörda länsstyrelser. Även om omedelbara och konkreta åtgärder i större skala borde vidtas kan det inte bestridas att projektet har stor betydelse i arbetet på att motverka ytterligare försämring av vattnet i landets största insjö. Det är därför märkligt att de anslag som begärt för att driva denna verksamhet inte har tillgodosetts heller. Resursbristen kommer att förhindra verksamheten i icke oväsentlig grad. Vpk har i tidigare motioner påtalat det nödvändiga i att undersökningarna fortsätter och drivs utan störningar. De yrkade anslagen bör därför tillgodoses. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar 1. att under punkten E 2 bilaga 9 i budgetpropositionen, : Förvaltningskostnader, måtte anvisa , 2. att under punkten E3. Underhåll av materiel m. m. anvisa ett anslag med . (vpk) (vpk) 1* 1976177. 3 sam/.
mot · G002842 · 1977-01-24 00:00:00 — om ökad odling av havslaxöring Sovjetrysslands beslut att utvidga sina fiskevatten genom nya fiskegränser kommer att fl stora återverkningar för det svenska ostkustfisket. Speciellt kommer laxfiskarna att drabbas eftersom betydande delar av de vattenområden, där laxfisket traditionellt bedrivits, kommer att bli ryskt fiskevatten. Denna ändring av förhållandena i förändrar också de ekonomiska förutsättningarna för den kompensationsodling av lax, som ålagts vattenkraftsproducenterna i samband med vattenkraftens utbyggnad. Denna odling omfattar huvudsakligen lax (salar) och endast i mindre omfattning havslaxöring (trutta). Emellertid gör laxen vidsträckta vandringar i , och en stor del av fångsterna skeri de tidigare fria vattnen, exempelvis utanför de baltiska och polska kusterna. Fiskare från andra länder har också haft möjligheter att dra nytta av de svenska odlingarna i de vatten, som tydligen kommer att stängas för svenska fiskare. Havslaxöringens vandringar blir i regel mycket kortare än laxens, och havslaxöringen för ett mera kustnära liv under sin vistelse i havet. Även havslaxöringen är ett för de svenska yrkesfiskarna ekonomiskt betydelsefullt flngstobjekt. Storöring av den typ, som dominerar beståndet av laxfiskar i exempelvis och , saluförs f. ö. ofta under beteckningen lax eftersom det smakmässigt inte är någon skillnad på de båda fiskarterna och eftersom de utseendemässiga skillnaderna är så små att det fordras en viss träning för att skilja dem åt. Med tanke på de ändrade fiskerättsförhållandena i bör det därför övervägas om inte odlingen av laxfiskar i Norrlandsälvarna i högre grad borde inriktas på den mer kustnära havslaxöringen i stället för på den mer långvandrande laxen. Med stöd av vad ovan anförts hemställes att hos regeringen anhåller att ges i uppdrag att utreda de ekonomiska och fiskeritekniska konsekvenserna av en förskjutning av fiskodlingen till ökad havslaxöring i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · G002843 · 1977-01-25 00:00:00 — av herrar i Öskevik och i om en översyn av veterinärorganisationen I samband med den nya organisationen och indelningen av veterinärdistrikten uppkom brist på veterinärer i vissa områden. Denna brist är mest markant i många skogsbygder, där långa resavstånd inverkar menligt på veterinärernas effektiva arbetstid. Problemen kan inte enbart hänföras till felplanering vid indelningen av veterinärdistrikten. I vissa områden har mjölkproduktion och djurhållning ökat på ett sätt som inte förutsågs vid planeringen. Det kan vidare konstateras att den ökade förekomsten av sällskapsdjur också påverkar arbetssituationen för distriktsveterinärerna. För många djurhållare i berörda områden kan den situation som uppstått betraktas som ohållbar. En snart omorganisation av veterinärdistrikten i syfte att ge bättre service åt djurhållarna är därför nödvändig. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen hemställa om översyn av veterinärorganisationen enligt motionens syfte. () i Öskevik
mot · G002846 · 1977-01-24 00:00:00 — av m. fl. om höjda anslag till skogsvård i norra , m. m. I budgetpropositionen, bii. 13 under punkten D 5, behandlas åtgärder för intensifierad skogsvård i norra m. m. Statsbidrag för ändamålet utgår enligt nuvarande bestämmelser till , utom , samt inom vissa delar av och . Huvuddelen av anslaget har utnyttjats för bidrag till åtgärder för intensifierad skogsvård i norra . Stödet har utan tvivel inneburit ett väsentligt tillskott till sysselsättningen, och i den situation Norrlandslänen nu befinner sig, inte minst , måste varje tillfälle att skapa sysselsättning tillvaratas. har också den anvisade bidragsramen förbrukats helt. Den samlade sysselsättningseffekten har beräknats till sammanlagt 83 000 dagsverken. Men det handlar givetvis om mer än så. Stödet till intensifierad skogsvård innebär att man vidtar åtgärder för att på trygga båda sysselsättning och råvarutillgång. Eftersom det är långt mellan åtgärd och effekt i skogsbruket är all skoglig expertis överens om att kraftfulla åtgärder måste sättas in . De medel man har för att påverka produktionen är skogsträdsförädling, skogsodling, röjning, gallring och dikning. I våra grannländer, där avverkningen överskridit tillväxten, har man vidtagit kraftfulla åtgärder i syfte att öka virkesproduktionen. 1 har man sitt Mera-program, vars syfte är att fördubbla skogsproduktionen, och i arbetar man med "Skogsreisingsprogrammet, vars mål är att öka skogsproduktionen med 120 96. Också i vårt land finns det anledning att starta ett åtgärdsprogram för intensifierad skogsvård och långsiktsplanering med samma intensitetsnivå som i och . Sådan planering bör omfatta samtliga skogslän. Erfarenheterna av de begränsade åtgärder som redan nu har satts in för att stimulera till ökad skogsvård är goda. Skogsvårdsbidragen har gett stöd till glesbygden genom att de skapat sysselsättning och gett människor nya möjligheter att klara sin försörjning. planterades knappast någon ny skog i det största skogslänet. Stödet har skapat en helt ny planteringstradition. Erfarenheterna från övriga Norlandslän är likartade. har med ledning av inkomna ansökningar om bidrag, det långsiktiga behovet av åtgärder och de praktiska möjligheterna att utföra arbetena efter samråd med bedömt att rambeloppet /78 bör ökas med 19 milj. kr. till 56 milj. kr. I budgetpropositionens bil. 5 vitsordar departementschefen behovet av intensifierad skogsvård men prutar ner anslagsökningen till 12 milj. kr., sammanlagt 49 milj. kr. Vi anser det så angeläget med en intensifierad skogsvård att det av föreslagna beloppet bör anslås. Sysselsättningsläget i och övriga Norrlandslän utgör ytterligare argument härför. Under hänvisning till det anförda hemställs att 1. till åtgärder för intensifierad skogsvård i norra , m. m. anvisar ett i förhållande till budgetpropositionen med . 2. hos regeringen anhåller om förslag avseende en totalplan för intensifierad skogsvård som omfattar samtliga skogslän. (vpk) (vpk) (vpk) i