ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G002190 · 1977-01-18 00:00:00 — av i m. fl. om en ny internationell konvention rörande arbetstiden Arbetstidens längd och förläggning utgör en viktig del av arbetsmiljön. I de nordiska länderna har i allmänhet kravet på 40 timmars arbetsvecka förverkligats. Även internationellt har utvecklingen gått därhän, och det stora flertalet industriländer av betydelse kan under innevarande årtionde väntas komma ned till 40-timmarsvecka. Med detta är emellertid arbetstidsfrågorna inte avförda från de fackliga handlingsprogrammen. Också blir det naturligt att se en successiv arbetstidsförkortning som en väg att fördela ett ökat produktionsresultat. Diskussionen härom har redan inletts i många länder. 1 har en huvudströmning i denna diskussion varit tanken på en förkortning av veckoarbetstiden , fördelade på . Ett viktigt motiv för en på detta sätt utformad arbetstidsförkortning har varit ambitionen att uppnå ökad jämställdhet mellan män och kvinnor i arbetslivet, i samhällsarbetet och i omsorgen om barnen. I likhet med de fackliga organisationerna vill vi understryka att möjligheterna att förverkliga en reform av denna art och omfattning ligger långt fram i tiden. Icke desto mindre är det angeläget att diskussionen om hithörande frågor stimuleras både här hemma och i vår omvärld. gällande som mål för veckoarbetstidens längd antogs . Det är bl. a. mot den bakgrunden hög tid att frågan om en ny arbetstidskonvention aktualiseras inom . En sådan konvention bör dra upp riktlinjer för arbetstidsreformerna, och i denna bör ett stöd skapas för kravet på flexibilitet mellan arbete, fritid och utbildning. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att begära att den , i samråd med övriga nordiska länders regeringar, verkar för att frågan om en ny internationell konvention om arbetstiden aktualiseras inom . PER () () 1* 1976 / 77.
mot · G002191 · 1977-01-14 00:00:00 — av m. fl. om utvärdering av barnomsorgen Stat och kommun har gjort satsningar på utbyggnad av barnomsorgen. Då behovet ännu inte på långt när är täckt, kommer denna utbyggnad att fortsätta i enlighet med beslut . Detta innebär bl. 100 000 nya daghemsplatser fram . Dessutom beräknas en ökning av platstillgången i familjedaghem. Målet är att bereda plats för alla barn i förskoleåldern till förvärvsarbetande eller studerande föräldrar samt för barn med speciella behov av stöd och stimulans. Därutöver måste det alltid vara samhällets strävan att ge varje barn bästa möjliga betingelser för att rikt och mångsidigt utvecklas i förhållande till vars och ens läggning och förutsättning. Inför den fortsatta utbyggnaden bör en allsidig utvärdering av den hittillsvarande barnomsorgen göras. Det egna hemmet, familjedaghem, kvartersdaghem och större daghem är exempel på olika former av barnomsorg som förekommer. Det är nödvändigt att fä fram den eller de former i omsorgen som erfarenhetsmässigt bäst främjar barnens utveckling. Föräldrar, personal i hel- och deltidsförskolor och fritidshem, lågstadielärare m. fl. har goda och värdefulla erfarenheter och kunskaper om hur barnomsorgen lyckats förverkliga sitt syfte. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller att åtgärder vidtas för att fä till stånd en utvärdering av den hittillsvarande barnomsorgen. () ()
mot · G002194 · 1977-01-17 00:00:00 — av m. fl. om stöd till kulturarbetare Det råder stor brist dels på användbara och billiga arbetslokaler för kulturarbetare av olika kategorier, dels på utställningslokaler för bildkonstnärerna. Förekomsten av lokaler bestäms i de allra flesta fall av tillfälliga faktorer, t. ex. saneringen i stadskärnorna. De utrymmen som i något större utsträckning än förr ställts till kulturarbetarnas förfogande i rivningsfastigheter, t. ex. i , är dock ofta för små och har dessutom andra brister. De fria teatergrupperna saknar i de flesta fall tillgång till rymliga och ostörda uppspelnings- och repetitionslokaler. Detta har i lett till den utdragna och riksbekanta konflikten mellan kommun och (som krävt att den tomma Victoriabiografen vid i skall ställas till de fria gruppernas förfogande). Då fria teatergrupper i vissa fall, t. ex. Bruksteatern i , fått hyra lokaler i fritidsgårdar, har arrangemanget visat sig fungera otillfredsställande. Lokalerna har visat sig vara för små, och teatergrupperna har störts i sitt arbete av de aktiviteter som pågår i angränsande rum. Kommunerna bör i sin byggnadsplanering ta hänsyn till behovet av såväl arbets- som utställningslokaler. Hyreskostnaderna bör vara avpassade efter kulturarbetarnas betalningsförmåga. Statliga och kommunala subventioner bör utgå till ateljéer och verkstäder. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att uttalar att kommunerna i sin byggnadsplanering skall ta hänsyn till behovet av ateljéer, verkstäder och repetitionslokaler för olika kategorier av kulturarbetare, enskilda såväl som grupper, 2. att uttalar att varje kommun bör svara för minst en utställningslokal för konst, 3. att beslutar att hos regeringen begära förslag om stats bidrag för anläggning och drift av kommunala utställnings lokaler för konst. (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G002195 · 1977-01-14 00:00:00 — om en regional dansensemble i Med hänvisning till vad sorn anförts i motionen 1976/77:152 hemställs att beslutar att hos regeringen hemställa om utredning av förutsättningarna för att skapa en regional dansensemble i anslutning till i .
mot · G002196 · 1977-01-18 00:00:00 — om slopande av graderade betyg inom förskollärarutbildningen Genom lagen om allmän förskola har alla barn rätt att fä förskoleplats. Förskolan har till uppgift att i nära samarbete med hemmen ge barnen förutsättningar för en allsidig personlighetsutveckling. Den arbetsform som visat sig vara mest gynnsam för barnets utveckling är en vägledning i dialogform. Samspelet mellan barn och vuxna i förskolan innebär ett ömsesidigt givande och tagande. Det dialogpedagogiska arbetssättet genomsyrar förskollärarutbildningen. Lagarbete kännetecknar utbildningens alla delar. Studierna organiseras så långt möjligt i projekt. Gruppen/laget är den dominerande arbetsformen, med läraren som handledare. De nuvarande graderade ämnes- och lärarlämplighetsbetygen motverkar strävanden till samarbete och solidaritet. Nuvarande betygssystem motverkar också utbildningens strävan till en verklig integration av teori och praktik. Från de flesta av landets förskoleseminarier har också kommit skrivelser till SÖ med förslag om slopande av nuvarande betygssystem. Nuvarande graderade ämnes- och lämplighetsbetyg ersätts med ett ograderat vitsord, som endast styrker behörigheten för förskolläraryrket. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag om slopande av de graderade betygen inom förskollärarutbildningen i enlighet med vad som anförts i motionen. () . ()
mot · G002197 · 1977-01-17 00:00:00 — av m. fl. om statligt stöd till kommunala musikskolor Utbyggnaden av den kommunala tog fart , och finns musikundervisning i nästan alla kommuner, men av skiftande kvalitet och omfattning. räknar med 300 000 elever. Undervisningen är helt frivillig, men intresset att delta från elevernas sida är stort. Ungefär hälften av alla elever i årskurs 1 och 2 deltar. Kostnadsmässigt uppgick de kommunala kostnaderna för denna verksamhet till omkring 190 milj. kr. Utbyggnaden av musikskoleverksamheten har skett genom kommunala initiativ. På grund av skiftande ekonomiska förutsättningar i kommunerna har fått mycket olika omfattning och profil. Kommunerna anser sig i trängda ekonomiska lägen tvingade att trappa ner musikverksamheten. Det är i de fattiga kommunerna, som oftast också är de barnrikaste, som behovet av musikundervisning är störst. Där finns förmodligen de barn, vilkas föräldrar aldrig skulle ha ekonomisk möjlighet att låta sina barn få studera musik, om inte den kommunala fanns. Den kommunala musikundervisningen kan öppna vägen för att ge alla elever samma möjlighet att lära sig spela och få kunskap om musik. Ofta har det påpekats att alla elever skall ha rätt till likvärdig kvalitet i undervisningen i vilken kommun de än bor. Eftersom den kommunala fyller en viktig funktion i det svenska skolväsendet borde kommunerna vara berättigade till statsbidrag för denna verksamhet. Frågan om den kommunala finansiering har tidigare behandlats av . har gett regeringen till känna vad utskottet anfört beträffande denna verksamhets finansiering. Men tillkännagivandena har ännu inte föranlett någon åtgärd från regeringens sida. Senast behandlades frågan i samband med SIA-propositionen. skriver i betänkandet 1975/76:30: att låta förstärkningsresurs inkludera en statlig resurs för ifrågavarande musikundervisning är fullt möjligt. En ökning av den statliga förstärkningsresursen är enligt utskottets mening angelägen i syfte att ge denna kommunala musikundervisning visst statligt stöd. Det vore olyckligt om den kommunala musikundervisningens finansiering blir avhängig av den s. k förstärkningsresursen. Den i och för sig helt otillräckliga förstärkningsresursen är tänkt att räcka till ett otal verksamheter inom den kommande SI A-skolan. Dessutom kan finansieringssystemet med förstärkningsresursen genomföras . Det är därför angeläget att ett speciellt statligt anslag utgår till den kommunala finansiering. Med stöd av det ovan anförda föreslås att hos regeringen hemställer om förslag om statligt anslag till den kommunala från . INGA (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) i
mot · G002198 · 1977-01-18 00:00:00 — av herrar och i om körkortsutbildning inom den obligatoriska skolan har internationellt sett en mycket stor biltäthet, och ungdomen i vårt land betraktar det som självklart att efter uppnådd körkortsålder skaffa sig körkort. Behovet av gedigen utbildning är väl dokumenterat. Viss undervisning i trafikkunskap förekommer i den obligatoriska skolan, men den direkta körkortsutbildningen är frivillig och får betalas av eleverna. Körträning utan anlitande av körskola är tillåten enligt vissa bestämmelser. Den teoretiska utbildningen kan även ske utanför körskolorna. Uppkörning utan deltagande i körskola är fortfarande tillåten men förekommer . Tiden borde nu vara mogen för att inordna körskolan i den obligatoriska skolan, i den frivilliga postgymnasiala utbildningen eller i frivillig kvällsutbildning. All körkortsutbildning skulle således i princip vara gratis för eleverna och inordnas i det allmänna skolväsendet. Det finns anledning att genom en särskild utredning belysa möjligheterna att genomföra en obligatorisk kostnadsfri utbildning för körkortsprov samt samhällets kostnader för en sådan utbildning. Lämpligen bör denna utredning få parlamentariskt inslag. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om utredning av möjligheterna att anordna en för eleverna kostnadsfri körkortsutbildning i det allmänna skolväsendets regi. () ()
mot · G002199 · 1977-01-17 00:00:00 — av m. fl. om hälsovårdscentraler vid högskolorna Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1976/77:183 föreslås att uttalar sig för och hos regeringen hemställer om förslag om att hälsovårdscentraler upprättas vid varje högskola och att dagens studerandehälsovårdssystem avvecklas. (vpk) i (vpk) (vpk) INGA (vpk)
mot · G002200 · 1977-01-17 00:00:00 — av m. fl. om hemspråksundervisning för invandrarbarn Gjorda undersökningar visar att invandrarbarn ofta har en negativ självuppfattning. Detta sammanhänger naturligtvis med invandrarnas ställning som arbetskraftsreserv och invandrarnas sociala situation i övrigt. För barnens del förstärks detta när de måste underordna sig ett system för undervisning som inte ger dem möjlighet att utveckla hemspråket. Erfarenheter från olika håll visar att man i betydande utsträckning har kunnat öka barnens självkänsla genom att införa hemspråket som undervisningsspråk. Självfallet underlättar en sådan undervisningsform dessutom kontakten mellan skola och invandrarföräldrar. Vikten av överensstämmelse mellan hemspråk och undervisningsspråk utvecklar vpk-gruppen i motionen 1976/77:38 med anledning av proposition 1976/77:22 om statsbidrag till hemspråksundervisning för invandrarbarn m. m. Som komplettering till yrkandena i denna motion vill vi påtala behovet av dels en ökning av stödundervisningen för invandrarbarn, dels att denna stödundervisning skall delges eleven på dennes hemspråk. Undervisningen för invandrarbarnen sker i det närmaste helt på svenska. Stödundervisningen omfattar och sker på svenska med möjlighet till studiehandledning på hemspråket (). Dessutom finns ett antal förberedelseklasser där barn utan några kunskaper i svenska kan få undervisning i mån av plats. Men detta är otillräckligt och dessutom otillfredsställande från den synpunkten att utgångspunkten för undervisningen varit att den bäst bedrivs på svenska och att eventuella brister skall kompletteras med stödåtgärder, även de på svenska. Detta synsätt har starkt ifrågasatts av såväl språkforskare som sociologer och psykologer. Enligt dessa måste hemspråket utgöra den grund på vilken kunskaper i det främmande språket byggs. Vpk delar denna uppfattning och vill i konsekvens därmed komplettera kraven i ovan nämnda motion. Med hänvisning till ovanstående föreslås att uttalar sig för a) att en utökning av antalet timmar för stödundervisningen till invandrarbarn bör ske. b) att sådan stödundervisning skall ges på elevens hemspråk. (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk) INGA (vpk)
mot · G002202 · 1977-01-14 00:00:00 — Motion 1976/77: 202 av m. fl. om statens övertagande av fraktfartyg på Enligt en till avlämnad propositionsförteckning kan man med tillfredsställelse notera att kommunikationsministern har för avsikt att förelägga förslag om en upprustning av . Det långa utredandet och osäkerheten om kanalens framtid under en lång följd av år har emellertid medfört stora bekymmer, inte minst för de skeppare som befraktat kanalen. för utredningen om kanalens framtid har de tidigare godsmängderna sökt sig andra vägar, och det kan noteras att det endast fraktades på . Skepparna på har följaktligen drabbats hårt. Man har tvingats att i stor utsträckning lägga upp eller sälja av sitt tonnage. Fraktbåtarna på kan sägas vara specialbyggda och är till sin lastförmåga starkt begränsade, varför det inte är möjligt att med rimlig lönsamhet gå i Vänertrafik eller kusttrafik. Enligt uppgift finns nu ett antal fartyg kvar vilkas ägare har kommit i uppenbara ekonomiska svårigheter, beroende på att man inte kan göra fortsatt fraktfart lönsam som det inte går att sälja fartygen till ett pris som täcker den skuldsättning man har på fartygen. Det är enligt vår mening oacceptabelt att dessa skeppare, som trott på fortsatt fraktfart på , skall drabbas av ekonomiska förluster, beroende på omständigheter som står utanför deras egen kontroll. Enligt vår uppfattning bör staten i detta läge träda till och på något sätt hålla vederbörande skadeslösa. Detta kan ske genom att staten medverkar till att finna andra användningsområden för fartygen i fråga. En tänkbar lösning vore att marinen övertog fartygen för att användas som beredskapsfartyg. Det kan vidare påpekas att denna typ av fartyg har inmönstringsplikt i händelse av krig eller krigsfara. 1* 1976/77. Med stöd av det ovan anförda föreslås att hos regeringen hemställer om att staten medverkar till att finna andra användningsområden för olönsamma fraktfartyg på och därigenom håller vederbörande skeppare skadeslösa. () ()
mot · G002203 · 1977-01-14 00:00:00 — Motion 1976/77: 203 av herrar i och i om säkerhetsbestämmelser för transporter av skolbarn sker omfattande transporter av skol- och förskolebarn; över 250 000 barn transporteras olika ressträckor. Olyckor och olyckstillbud förekommer och säkerheten under barnens färd till och från skolan har varit föremål för utredningar och överväganden. Vid granskning av reglerna för transport av barn till skolan finner man brister i de bestämmelser som gäller. I största utsträckning sker transporten av skolbarn i tre olika företagsformer. Dessa är taxi och linjetrafiksföretag, privata bilar och bussar på entreprenad och av kommunen ägda fordon. Då det gäller fordon i linjetrafik finns bestämmelser som anger vem som ansvarar för ordningen i fordonet. I dessa är det angivet att föraren är ansvarig för ordningen i fordonet för såväl passagerare som gods, vilket kan anses tillfredsställande. För fordon av olika slag som brukas för skoltransporter på entreprenad eller är kommunens egna saknas dylika bestämmelser. Det förekommer vid sådana transporter att skolstyrelsen eller skolchefen lämnar regler för ordningen i fordonet och anger vem som skall tillse att de följs. I de flesta fall finns dock inga regler alls. Det synes ej lämpligt att de som handhar skolutbildningen även skall ge regler för säkerhet vid transporter. Andra organ som trafiksäkerhetsverket bör vara mer lämpade för detta. Den som är förare av ett skoltransportfordon saknar stöd i bestämmelserna för sin ambition att upprätthålla ordning i fordonet, men han har ansvaret som förare för såväl barnen som fordonets säkerhet i trafiken. Det är ett allmänt säkerhetskrav att bestämmelser för ordningen i ett fordon såväl inom skolväsendet som annorstädes finns och anger vem som har ansvaret för att de efterlevs av passagerarna. Dylika regler bör uppfylla såväl trafiksäkerhetsverkets som krav på säkerhet samt ge föraren det stöd som erfordras för upprätthållande av ordning i fordonet. Enhetliga bestämmelser vid transporter av passagerare synes vara angeläget och från trafiksäkerhetssynpunkt mycket viktigt. Med stöd av ovanstående hemställer vi att hos regeringen anhåller om förslag om säkerhetsbestämmelser för passagerare vid transporter av olika slag med uppgift om vem som har ansvar för dessa bestämmelsers tilllämpning. () HANS ()
mot · G002204 · 1977-01-18 00:00:00 — 1976/77: 204 av m. fl. om regler för saltning av vägar Frågan om användandet av natriumklorid (vägsalt) vid bekämpning av halka på vägar inom vissa delar av landet har under varit föremål för diskussion, och från många håll har stark kritik riktats mot metoden. Man har ifrågasatt trafiksäkerheten, då sörjan som uppstår sätter ned sikten och mycket snabbt belägger lyktglasen, så att ljuseffekten starkt avtar. uppstår en snösträng i mitten av vägbanan som kan åstadkomma svåra situationer om bilen hamnar i strängen. Dessutom försvåras omkörningen och snösörjan sprutar upp från hjulen. Så länge inte röjningsmaskiner och andra redskap står till väghållarnas disposition för att undanröja denna mittsträng av snösörja, borde inte metoden användas som , nämligen att man saltar strax före ett väntat snöfall för att hindra snön att bita sig fast. kan snön ligga kvar utan åtgärd. Metoden har emellertid visat sig vara det effektivaste medlet mot halka vid vissa väderlekstyper. Det gäller exempelvis vid temperaturer omkring 0 och när den sjunker till -. Enligt uppgift används metoden på vägar med hög trafikintensitet - över 2 000 fordon . Vi är medvetna om att metoden är billigast för väghållarna (staten), men från trafiksäkerhetssynpunkt bör vägsaltningen genomföras med stor restriktivitet, i varje fall till dess väghållarna har tillgång till sådan utrustning som kan rensa vägarna från sörjan . Vi anser att ansträngningarna för att förbättra tillämpade metoder med vägsaltning bör intensifieras, och den tekniska utrustningen bör snabbt byggas upp för att nå det mått av trafiksäkerhet som uppges vara avsikten vid vägsaltning. Nya och bättre instruktioner bör utarbetas för hur saltning vid vissa väderleksförhållanden kan få ske, eljest anser vi att den i övrigt inte bör tillåtas annat än i dessa speciella undantagsfall. att ger regeringen till känna vad i motionen sagts om behovet av mer preciserade instruktioner och regler för saltning av vägar.
mot · G002206 · 1977-01-18 00:00:00 — Motion 1976/77: 206 om bygdevägar under allmänt underhåll Överförandet av allmänna vägar till enskilt underhåll, som planerar och genomför i olika delar av landet, är inte försvarligt. Enskild väghållning borde i stället begränsas och alla viktiga enskilda vägar övertas av det allmänna. I orter som är attraktiva för friluftslivet har trafiken en betydande omfattning även på de mindre vägar som tid efter annan föreslås till indragning från allmänt underhåll. Då möjligheterna till nya eller ökade statsbidrag ofta är små, kommer en orimligt hård börda att falla på de enskilda väghållarna. För trafikanterna kan det också innebära att vägarnas farbarhet minskar. Det måste vara ett allmänt intresse att så icke sker. Det bör göras ett uttalande från att indragning av allmänt underhåll till lokalvägar icke får ske utom i rena undantagsfall samt vid nybyggnader av sträckor och under inga omständigheter i skärgårds- och turistbygder. Med hänvisning till det anförda hemställs att beträffande bygdevägar uttalar att sådana endast i undantagsfall får avföras ur allmänt underhåll och framför allt inte i bygder med betydande friluftsliv.
mot · G002210 · 1977-01-18 00:00:00 — 1976/77 210-217 Motion 1976/77:210 av om en ny motorvagnstyp för SJ SJ överväger att anskaffa en ny motorvagnstyp, Y 1, som skall ersätta den nuvarande Y 6. Försök har gjorts med en tysk och en italiensk vagn, som redan finns i drift. Det har uppgetts att det skulle bli för dyrt att ta fram en svensk konstruktion. Nykonstruktioner har "barnsjukdomar" - smärre fel, som visar sig under drift och som får rättas till efter hand. Men även beprövade konstruktioner kan visa sig behöva ändras för att passa för svenska förhållanden. Det tyskbyggda motortåget Y 3 är ett exempel härpå. har motorvagn Y 6, som avses utgå, blivit ett enligt allmänt omdöme driftsäkert och bra fordon. Erinringar kan gälla värmesystemet i släpvagnsenheten och kapaciteten. I det sysselsättningsläge som svensk industri står inför skulle nybyggnad av motorvagnar för SJ vara ett angeläget tillskott. Någon för nykonstruktioner borde emellertid inte fördröja produktionen. Det vore därför angeläget att utveckla Y 6, genom att endast förändra en del detaljer. Det borde övervägas att för ett visst antal enheter öka kapaciteten genom en sammanbyggnad med kortkoppling och bälg i likhet med X 20 (TGOJ). att hos regeringen begär att frågan om en svenskbyggd ersättning för motorvagn Y 6 prövas med beaktande av sysselsättningsläget inom svensk industri.
mot · G002213 · 1977-01-18 00:00:00 — om begränsning av plågsamma djurförsök Det förekommer i vårt land en verksamhet på forskningens område som upprör många människor. Med föregivet syfte att främja vetenskapliga framsteg på medicinens område företas vid högskolor och sjukhus experiment med djur. Många av dem är mycket plågsamma. Det är också omtvistat om deras värde har någon betydelse. Under alla förhållanden strider försöken mot humanitetens principer. Misshandel och grymhet mot djur bestraffas med rätta enligt svensk lag, men de vetenskapliga institutionernas experiment hindras icke av vår lagstiftning. Det bör nu vara tid att i största möjliga utsträckning förhindra försök av detta slag. Den mänskliga kulturens utveckling har fortgått och den vetenskapliga forskningen och dess framsteg har fört till en sådan nivå på medicinens och läkekonstens område, att en verksamhet med plågsamma ingrepp på djur icke kan anses nödvändig eller kan försvaras. Bland försöksdjuren finns ett stort antal djur som inköps av institutionerna och som befinns vara stulna och sedan försålda. Det finns personer som specialiserat sig på att sälja stulna katter och hundar till försöksklinikerna. Det är uppenbart att denna verksamhet måste stävjas. Med stöd av det som anförts hemställs att hos regeringen anhåller om utredning i syfte att begränsa plågsamma djurförsök. () i Agnäs