mot · G002808 · 1977-01-25 00:00:00 — av m. fl. om planeringen av de svenska hamnarna har en kraftig utbyggnad av de svenska hamnarna ägt rum. Denna hamnexpansion har tyvärr i stor utsträckning skett oplanerat. har därför från många håll krävts en statlig planering av hamnväsendet för att få en rationell och samhällsekonomiskt försvarbar utbyggnad av hamnarna. En sådan planeringsntodell har föreslagits i Planering av de svenska hamnarna (Ds K 1975:9). har i sitt remissyttrande över denna departementsutredning ställt sig positiv till styrande hamnplanering mot nationella mål. Utebliven statlig hamnplanering innebär att kommunernas konkurrens och redarintressen får styra hamnväsendets utveckling i stället för beslut av regering och riksdag. Den förutvarande socialdemokratiska regeringen hade för avsikt att med utgångspunkt i det förslag som presenterats i utredningen av de svenska hamnarna, med beaktande av de synpunkter som framkommit vid remissbehandlingen från framförallt , förelägga ett förslag till planeringssystem för det svenska hamnväsendet. I en intervju i har kommunikationsministern hävdat att hamnkommunerna själva bör besluta om framtida hamnutbyggnader och att tvångsåtgärder ej skall förekomma. De statliga insatserna får enligt tidningsintervjun inte leda till den kommunala självbestämmanderätten sätts i fråga. Dessa uttalanden av kommunikationsministern har uppfattats som om den nya regeringen icke har för avsikt att förelägga något förslag om ett statligt planeringssystem för det svenska hamnväsendet. Den ovan påtalade oplanerade hamnutbyggnaden har i allra högsta grad påverkat hamnsituationen på och utgör en allvarlig fara för hamns framtida ställning som centralhamn för trafik. Genom privat redarkapital har på byggts ut och blivit en allvarlig konkurrent till de etablerade kommunala hamnarna på , främst och . förbereder nu en väsentlig expansion och planerar därför en utbyggnad av ro-ro-kajer för enhetsgods samt en omfattande muddring för fördjupning av farleden, vilket medför en allvarlig miljöpåverkan i den del av den bohuslänska skärgården, där hundratusentalet människor uppehåller sig . Den rättsliga grunden för hamnens utbyggnad är en stadsplan som utarbetades före nuvarande miljö- och trafikplanering samt en avkunnad vattendom, som alitså icke grundas på trafik Utan ytterligare myndighetsprövning kan privatägda således bygga ut hamnen för enhetsgods och biltransporter. De allmänna hamnarna däremot måste ha regeringens tillstånd för en motsvarande utbyggnad. har till regeringen ingivit ansökan om tillstånd enligt 136 a s byggnadslagen för lagring av olja, kol och stålämnen. Hamnens aktuella planer innebär att den vill bygga ut för oljehantcring och skogsprodukter. Enligt trafikplanering bör inte utvecklas till en regional massgodshamn. har därför avstyrkt bolagets ansökan. syftar uppenbarligen till att bli en storhamn för massgods, olja och container. Den fördjupade farleden är ett första steg i den riktningen. En expansion på innebär också att kostnader övervältras på samhället genom att vägnätet till måste byggas ut, och redan diskuteras en framtida järnvägstunnel till från fastlandet. Det förhållandet att , som är beläget från största hamn i , på lastbil transporterar personbilar 7 mil från till , för utskeppning via den privata hamnen där, framstår från trafikpolitisk synpunkt som minst sagt uppseendeväckande. Som fackliga centralorganisation framhållit i en skrivelse till kommunikationsministern föreligger inte en samlad bedömning av utveckling. Regeringen bör därför la initiativ till att lokaliseringspröva hela utveckling, så att en övergripande hamn-, sysselsättnings- och miljöplanering inte åsidosätts. är som ovan sagts en privatägd hamn, belägen på ön , fågelvägen från hamn och frågelvägen från hamn. Dess verksamhet bygger på att ta frakter från de kommunala hamnarna i närheten. Godset transporteras landsvägen per lastbil mellan och dessa andra kommunala hamnar. Som ett resultat av verksamhet får de kommunala hamnarna minskad sysselsättning och kapitalförluster på sina anläggningar. Vinster som görs av ägarna till motsvaras av förluster för de kommunala hamnarna. ansökte i om lokalisering enligt 136 a S byggnadslagen av en kol- och oljehamn till . Nästan samtliga trettio remissinstanser var negativa till bolagets ansökan, mest av miljöskäl. struntar därför nu i och lokaliseringsprövningen enligt byggnadslagen. I stället håller bolaget på och realiserar sina planer med hjälp av vattendomsolen och den föråldrade vattenlagen (1918). fick vattendom på utbyggnad av kajerna till det tredubbla. Enligt en annan vattendom får bolaget muddra från nuvarande 7,5 till 10 meters djup och tippa niuddret i fågelskyddsområdet Lvngholntarna-Gråholmarna i . Detta är enligt och mycket farligt för miljön i (jorden, men dessa myndigheter anser sig inte kunna stoppa muddertippningen av juridiska skäl. tippningen har aldrig prövats enligt miljöskyddslagen! blir det ett nytt vattenmål, i vilket har begärt att i en omgång få muddra från nuvarande 7.5 lill och även nu tippa muddret i fågelskyddsområdet. Meningen med att öka vattendjupet är att vill ta omlastningen av träflis från transoceana länder till trämasscindustrin ifrån kommunala hamn. Villkoret för all få flislransportcrna är att hamndjupet är minst 35 fot. Det märkvärdiga i sammanhanget är att , som ju egentligen bara har att ta hänsyn till vattenfrågorna, nu tillsammans med bolaget är den enda planerande instansen när det gäller hamnen. och håller på att göra om från en bil- och containerhamn till en massgodshamn för flis, kol. stål och olja utan att , planverket, eller , som alla är negativa till en sådan utveckling, eller rent av tycks kunna göra något åt det. 700 000 invånare får då av en storhamn i ett område, om vilket planverket har sagt: övärld och stränder bör betraktas som ett sammanhängande naturskyddsområde vari ingår följande naturvårdsobjekt: Älgön, , (115 NVL), Ramsö (7 och 8 55 NVL) samt fågelskyddsområden i och . Även Lövön räknas som naturvårdsobjekt. Den svenska och då främst är en alltför värdefull tillgång för människorna i landet för att slarvas bort på helt onödiga och miljöförstörande privathamnar. Med stöd av vad som anförts hemställer vi att beslutar 1. att hos regeringen begära att förslag framläggs för till ett planeringssystem för det svenska hamnväsendet så att en rationell och samhällsekonomiskt försvarbar utveckling av de svenska hamnarna kommer till stånd , 2. att i skrivelse till regeringen begär att åtgärder vidtas för att stoppa ytterligare utbyggnad av den privatägda hamnen på .