ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G002455 · 1977-01-24 00:00:00 — av fröken m. fl. om ökat lekmannainflytande vid allmän domstol Omröstningsreglerna vid allmän domstol Systemet med lekmannamedverkan i rättskipningen vid de allmänna domstolarna har i vårt land stöd i uråldriga traditioner. 1 modern tid har systemet byggts ut och lekmännens ställning förstärkts. För inte så länge sedan gällde att nämnd medverkade endast i brotlmålsrättskipningen vid underrätterna på landsbygden. deltar nämndemän i dömandet i alla underrätter och inte bara i brottmål utan också i åtskilliga familjerättsliga mål. har nämndemän beretts plats även i hovrätterna. gällde att nämndemännen måste vara ense - eller i varje fall att minst sju nämndemän av nio måste ena sig - för att nämndens mening skulle gälla framför ordförandens. är reglerna sådana att man i praktiken kommit mycket nära ett system med individuell rösträtt, där varje röst i domstolen väger lika tungt. Ett praktiskt betydelsefullt undantag gäller handläggningen av brottmål i underrätt. Huvudregeln, när meningarna är delade och rösterna fördelar sig lika, är att den mening skall gälla som är lindrigast från den tilltalades synpunkt. När nämnd deltar i handläggningen skall emellertid i den situationen i stället ordförandens mening vara utslagsgivande. De nuvarande reglerna - som i sig innebar ett stort framsteg - kom till genomen reform 1969. Erfarenheterna av nämndemännens ökade inflytande torde genomgående vara gynnsamma. Tiden är därför mogen att nu övergå till ett system med fullt genomförd individuell rösträtt. I brottmål bör, vid lika röstetal, den lindrigaste meningen gälla, även när nämnd deltar i handläggningen. En reform i överensstämmelse med vad som förordas i denna motion torde inte kräva något vidlyftigare utredningsarbete. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen lägger fram förslag om de lagändringar som behövs för att få ett system med fullt genomförd individuell rösträtt vid de allmänna domstolarna. HANS () i () i Kumla PER A. () i () ()
mot · G002456 · 1977-01-24 00:00:00 — 1976/77 456-464 1976/77: 456 av m. fl. om polisens arbetsmiljö m. m. Antalet vakanta tjänster inom polisen uppgick totalt i hela landet till 1 732. Det betyder att de vakanta polismanstjänsterna ungefär fördubblats i antal . I storstäderna är vakanssituationen särskilt utmärkande. 1 fanns inte mindre än 522 vakanta tjänster, i 184 och i 150. Vakanserna har ökat mycket kraftigt : från ca 1 000 till dagens drygt 1 700. Ökningen förklaras till viss del i petita av de nya bestämmelser om behörighetskrav till polismanstjänster som trädde i kraft . ändrades dessa behörighetskrav på nytt. Behörig att söka bl. a. extra ordinarie och ordinarie polismanstjänst är den som genomgått föreskriven grundkurs vid polisskolan samt fullgjort alterneringstjänstgöring och tjänstgjort som polisman - med grundkurstiden inräknad - . Någon förbättring i vakanssituationen tycks inte denna förändring ha inneburit. I årets budgetproposition, bil. 5, föreslås en betydande utökning av antalet polismanstjänster. Men denna ökning torde knappast medföra någon lösning på vakansproblemet. Polisledningen i har tvärtom bedömt att en så kraftig utökning av polismanstjänster som regeringen föreslår kan medföra ett ytterligare sug från distrikt där vakansproblemen är allra störst till nyinrättade tjänster i andra distrikt. Inte heller torde den ökning av intagningen av aspiranter vid polisskolan som föreslås i propositionen på kort sikt innebära någon lösning. Orsakerna till att antalet vakanser vid polisen i storstäderna ökat så kraftigt torde i större utsträckning bero på arbetsmiljöproblem än på tillgången av beslutade polismanstjänster i landet. Det är angeläget att arbetsmiljöfrågorna för polisen i framför allt storstadsdistrikten skyndsamt ägnas grundlig belysning. Därvid bör särskilt uppmärksammas de problem som kan vara orsak till oviljan bland polismän att söka tjänst i storstadsdistrikten. Det bör ankomma på regeringen att bedöma hur ett studium av polisens arbetsmiljöproblem och av andra frågor, som kan vara anledning till den nuvarande vakanssituationen inom polisen, bör utföras. I 7976/77. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär att frågan om polisens arbetsmiljöproblem och andra frågor som kan vara anledning till vakanssituationen inom polisen skyndsamt blir föremål för studium. () () HANS () i
mot · G002457 · 1977-01-21 00:00:00 — Motion 1976/77: 457 av i m. fl. Den bokföringslag som antogs av 1975/76 bygger till väsentlig del på principen att i första hand skydda den bokföringsskyldiges fordringsägare. innebär självfallet bokföringsskyldigheten att rörelseidkaren får det underlag som krävs för att göra de översikter, sammanfattningar och bokslut som han behöver för att kunna överblicka sin rörelse. En välordnad bokföring är vidare nödvändig för att samhället skall kunna utöva kontroll när det gäller beskattning m. m. En modern bokföringslag är alltså av betydelse för såväl företaget som samhället. Därutöver har också de anställda ett berättigat behov av insyn i företagets verksamhet. Många åtgärder har också vidtagits för att stärka de anställdas insyn och inflytande i företagen. Här kan som exempel nämnas lagen om styrelserepresentation, förtroendemannalagen, överenskommelsen om löntagarkonsulter, medbestämmandelagstiftningen osv. De nu inledda förhandlingarna om avtal om medbestämmande ingår i den serie åtgärder som satts in för att stärka arbetstagarinflytandet genom de fackliga organisationerna. I och med att de anställdas insyn och inflytande ökar, ökar också deras ansvar för de beslut som fattas i företaget. Med denna utveckling måste lagstiftningen, vid sidan av rent företagsekonomiska och samhällsinriktade intressen, även tillgodose de fackliga organisationernas berättigade intressen av att kunna följa verksamheten. De anställda måste genom ökad insyn fö möjlighet att påverka beslut om ekonomiska frågor, och detta måste ske för att åtgärdersom tryggarsysselsättning och en god arbetsmiljö skall kunna vidtas. För att klara detta effektivt krävs ett bokföringssystem som renodlar de olika enheternas och produktionsgruppernas resultat. Det är också nödxändigt att transaktionerna inom de större företagen och koncernerna redovisas så, att det blir möjligt, att med riktiga resultatanalyser kontrollera de ingående enheterna. Det är därför nödvändigt att lagstiftningen ger en långtgående redovisningsskyldighet för företag med olika enheter och produktgrupper. Främst gäller detta naturligtvis större företag. Internräntor och debiteringar kan grovt förvanska resultaten i olika enheter inom stora företag. Därmed äventyras de anställdas möjlighet till insyn. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära en utredning med uppgift att komma med förslag till en lagstiftning som tillgodoser såväl samhällets som de anställdas krav på en mer ingående insyn i företagen.
mot · G002458 · 1977-01-21 00:00:00 — 1976/77: 458 av i Gäddvik m. fl. om viss utbildning för biståndsarbete bedrivs utbildning i biståndsarbete av biståndsutbildningsnämnden vid den s. k. Sandöskolan i . Ca 125 elever utbildas . De flesta eleverna gör denna utbildning i stället för värnpliktstjänstgöring eller vapenfri tjänst. Dessutom genomgår ett antal kvinnor denna utbildning helt frivilligt. Skolan sorterar numera under efter att från början ha varit underställd försvarsdepartementet. Möjligheten att i stället för att fullgöra värnpliktstjänstgöring genomgå biståndsutbildning grundar sig på ett riksdagsbeslut. Antagning till utbildning sker efter särskild prövning. Staten svarar endast för utbildningen, varefter det ankommer på dem som genomgått skolan att själva söka anställning i biståndsarbete vid skilda biståndsorganisationer, statliga såväl som privata, svenska såväl som utländska. Enligt uppgift har endast en ringa del av de elever som genomgått utbildningen vid lyckats komma ut i aktivt biståndsarbete. Uppenbarligen är antalet utexaminerade elever alltför stort i förhållande till tillgången på lämpliga arbeten. Detta måste betraktas som otillfredsställande. Såväl från kostnadssynpunkt - skolan kostar ca 8 milj. kr. i drift - som från elevernas synpunkt är det olyckligt att utbildning sker för en verksamhet som blott ett fåtal av de utbildade har någon chans att verkligen fa arbeta med . verksamhet bör det även vara lämpligt att göra en översyn av denna och skolans inriktning i avsikt att göra den mer avpassad till avnämarnas behov. En särskild utredningsman bör tillkallas för denna uppgift. I budgetpropositionen meddelas att antalet elever som utbildas skall öka från 125 till 150. Det är tveksamt om en sådan ökning verkligen bör ske mot bakgrund av vad som anförts om svårigheterna att ge de utbildade arbete inom biståndssektorn. En ökning av elevantalet till 150 bör därför ej komma till stånd. T. v. bör det årliga utbildningsantalet ligga på samma nivå som , dvs. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar uttala 1. att utbildningsvolymen för /78 fastställs till oförändrat 125 elever. 2. att en översyn av skolans verksamhet görs av särskild utredningsman i syfte att göra utbildningen mera avpassad till avnämarnas behov. PER () i Gäddvik () BO ()
mot · G002459 · 1977-01-21 00:00:00 — Motion 1976/77: 459 av herrar och Måbrink om huvudmannaskapet för den militära sjuk- och tandvården I årets budgetproposition anges att förslag angående utformning och organisation av den militära sjukvården kommer att framläggas . Vidare anges att den militära tandvården bör överföras till folktandvården, dock först . Kravet på en förändring av det nuvarande systemet, som till inte obetydlig del bygger på användning av värnpliktiga läkare och tandläkare, är starkt bland de värnpliktiga. De anser att förbandssjukvården bör övertas helt och hållet av den civila sjukvårdsorganisationen, att de särskilda militära sjukskrivningsklasserna slopas och att det konkret anges vilken tjänst den sjuke kan delta i. Det är inte tillfredsställande med den inblandning i läkarvården som ofta sker från militära chefers sida. Denna inblandning - och av denna föranledd misstänksamhet mot läkaren för att inte tillgodose patientens intresse beror bl. a. på frågan om huvudmannaskapet. Förbandsläkarna är anställda av försvaret. Läkararbetet inom försvaret är inte meriterande, dvs. det räknas inte som praktik för läkaren när han söker annan anställning. I stället är yrket som förbandsläkare välbetalt - läkaren får betalt efter prestation, per behandlad patient, och ett sådant "ackordssystem" kan inte vara tillfredsställande från hälsosynpunkt. Likartade förhållanden råder inom den militära tandvården. Enligt nuvarande ordning skall försvarets fredstandvård "svara för fri undersökning och vård av värnpliktiga inom ramen för tillgängliga resurser". Vad beträffar resurserna är, som del också sägs i budgetpropositionen bil. 7, s. 68: "Tandläkarmottagningarnas standard - ojämn". Svårigheterna för en värnpliktig att slutföra en behandling är också stora på grund av kommenderingar och övningar, och tjänstens krav har i detta som i alla andra fall gått före den enskilde individens intresse. Värnpliktiga tandläkare, ofta utan tillräcklig praktik, används i stor omfattning. Tillgången till en god hälsovård bör inte vara beroende av vilken verksamhet som den enskilde vid ett visst tillfälle sysslar med. Den militära hälsovården bör vara lika med den som erbjuds i samhället i övrigt. Därför bör huvudmannaskapet för denna verksamhet överföras från de militära myndigheterna till landstingen. Därmed får man möjlighet till en bättre vård, och militärernas inblandning i hälsovården samt läkarnas beroende av försvaret - arbetsköparen - minskar. Mot bakgrund av det anförda föreslås 1. att hos regeringen hemställer om förslag att den militära fredssjukvården ställs under landstingens huvudmannaskap, 2. att hos regeringen hemställer att den militära fredstandvården i sin helhet och överförs till folktandvården. (vpk) (vpk)
mot · G002461 · 1977-01-24 00:00:00 — Motion 1976/77: 461 av i m. fl. om höjning av delpensionen Genom den genomförda pensionsreformen, innebärande bl. a. möjlighet att fl delpension, har skapats förutsättningar för en mjukare nedtrappning av arbetet före övergången till ålderspensionen. Ca 17 000 personer har utnyttjat denna möjlighet. En viktig förutsättning för att delpensionen skall framstå som ett alternativ till ett arbete med full arbetsinsats fram till pensionsdagen är att ersättningen inte i alltför stor utsträckning medför minskning av inkomsten. Ersättningsnivån vid delpension blir i vanliga inkomstlägen av inkomsten vid heltidsarbete. Detta beror på att pensionsnivån satts till av det inkomstbortfall som uppstår vid övergång till deltidsarbete. Ersättningsnivån vid sjukpenning och AGS eller förtidspension och AGS ligger av inkomstförlusten. Jämförelsen visar att de ekonomiska villkoren vid delpension är sämre än vid förtidspension/ sjukpenning i kombination med AGS. Det är angeläget att de hinder som finns för en nedtrappning inför pensioneringen undanröjs. Ett steg på vägen är att utjämna de ekonomiska villkoren för delpensionen så att den blir ett konkurrenskraftigt alternativ till dels att stå kvar i arbetet som förut, dels andra pensionslösningar som exempelvis förtidspension plus AGS. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar ge regeringen till känna att kompensationsnivån vid delpension bör höjas med hänsyn till inverkande omständigheter så att den ger av tidigare inkomst.
mot · G002463 · 1977-01-21 00:00:00 — Motion 1976/77: 463 Sjukförsäkringsavgiften utgår med 8 V på lönesumman vid samtliga företag. Små och medelstora företag har betydligt lägre frånvaro än större företag. Enligt SCB:s frånvarostatistik är frånvaron vid företag med upp till 50 anställda 5,5 "ti för tjänstemän och 8,4 '\> för arbetare. Vid företag med mer än 50 anställda är motsvarande siffror 8,2 "n respektive 15,5 °fi. Detta förhållande innebär att de små och medelstora företagen får vara med och betala de större företagens frånvaro. De små och medelstora företagen är redan ekonomiskt hårt pressade. Åtgärder som kan stärka deras produktionsmöjligheter är därför angelägna. En möjlighet att lätta trycket på små och medelstora företag vore, enligt min uppfattning, att åtminstone i viss utsträckning anpassa dessas sjukförsäkringsavgifter till frånvaron inom det egna företaget. Detta skulle enligt min mening kunna lösas genom att större företag direkt till sjukkassan betalade en del av sjukpenningkostnaderna för frånvaron inom det egna företaget. Resterande del skulle som finansieras gemensamt. Ett sådant system skulle vara rättvisare för de mindre företagen, då det skulle ge dessa lägre sjukförsäkringskostnader än . Jag är också övertygad om att det skulle medföra skärpt uppmärksamhet på frånvaron bland såväl anställda som företagare. Med stöd av det anförda vill jag härmed föreslå att beslutar att hos regeringen anhålla om utredning och förslag på differentierade sjukförsäkringskostnader med hänsyn till frånvaron inom det egna företaget.
mot · G002465 · 1977-01-20 00:00:00 — 1976/77 465-472 Motion 1976/77: 465 av m. fl. om ändrade regler för hustrutillägg och kommunala bostadstillägg för pensionärer Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1976/77:426 föreslås 1. att beslutar uttala att en ändring av reglerna enligt lagen om hustrutillägg och kommunala bostadstillägg företas, innebärande att det avdragsfria beloppet uppräknas för ensamstående pensionär till . samt för ett pensionärspar till , 2. att hos regeringen hemställer om att förslag enligt ovan utarbetas och föreläggs för beslut. (vpk) i (vpk) (vpk) INGA (vpk) (vpk) 1 1976/77.
mot · G002466 · 1977-01-21 00:00:00 — Motion 1976/77: 466 av fröken m. fl. om jämställdhet mellan män och kvinnor i fråga om efterlevandepensioneringen Frågan om en i förhållande till könen neutral efterlevandepension inom socialförsäkringen har vid upprepade tillfällen varit föremål för debatt i . a. begärde 1967 (SOU 1967:38) att frågan om jämställdhet mellan män och kvinnor i socialförsäkringssystemet skulle bli föremål för särskild utredning. I pensionsförsäkringskommitténs slutbetänkande (SOU 1971:19) redovisades därför vissa överväganden i fråga om utformningen av ett framtida familjepensionssystem. Kommittén ansåg att änkepensioneringen , när kvinnorna i högre grad kunde ägna sig åt förvärvsarbete, borde ersättas med dels en utbyggd barnpensionering, dels särskilda åtgärder för efterlevande, som på grund av sin ålder eller av andra skäl hade särskilda svårigheter på arbetsmarknaden. Kommittén, som fann det svårt att med bestämdhet förutsäga när en så omfattande pensionsreform skulle kunna genomföras, ansåg för sin del att främst sociala skäl talade mot ett slopande av änkepensioneringen. Kraven på jämställdhet mellan män och kvinnor har vuxit sig allt starkare. Åtgärder har på en rad områden vidtagits för att undanröja kvardröjande orättvisor. uttalade (SfU 1974:24), med anledning av motioner beträffande efterlevandepensionerna, att det kunde ifrågasättas om pensionssystemet i nuvarande utformning erbjuder en ändamålsenlig form för efterlevandepension . Man förordade att frågan om hur ett efterlevandeskydd som är neutralt i förhållande till kön närmare kunde utformas borde bli föremål för fortsatta, mera ingående överväganden. fick därefter denna fråga som tilläggsuppdrag. Enligt vår mening har man gång på gång skjutit denna viktiga fråga , och någon reell lösning är inte att vänta förrän . Vissa grupper har redan löst frågan om könsneutral efterlevandepension, exempelvis statstjänstemän och riksdagsmän. Frågan har aktualiserats också inom den kommunala sektorn. För den övervägande delen löntagare kvarstår dock ojämlikheten. Det är beklagligt att man inte ens inom ATP löst detta problem, eftersom hela detta system ju bygger på avgifter från såväl manliga som kvinnliga anställda. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att uttalar att efterlevandepensionen skall vara lika, oberoende av kön, 2. att hos regeringen begär att pensionskommittén med fortur utreder frågan om en könsneutral efterlevandepsnion.
mot · G002467 · 1977-01-21 00:00:00 — Motion 1976/77: 467 av m. fl. om en ny kvinnokliniksbvggnad vid i Socialdemokraterna på läns-bänken motionerade tili 1975/i fråga rörande ny kvinnokliniksbyggnad vid i . Vår hemställan formulerades så att hos regeringen anhåller om skyndsam projektering av en ny kvinnokliniksbyggnad vid i . I motiveringen för vår hemställan redogjorde vi för de svårartade problem som rådde vid kvinnokliniken. Det finns ingen anledning att återupprepa dem . Det kan klart slås fast att problemen kvarstår i hela sin vidd. har situationen för patienter och berörd personal ytterligare förvärrats. Vårt krav om en skyndsam projektering av ny kvinnoklinik kvarstår alltså. 1 socialutskottets betänkande 1975/76:30 behandlades vår motion. Utskottet avstyrkte densamma främst med motiveringen att det saknades ett sjukvårdsplanemässigt underlag för bedömning av verksamheten. Sedan nu läns landsting antagit sjukvårdsplanen Hälso- och sjukvård i län 1985 finns det erforderliga planmässiga underlaget. I budgetpropositionen, bil. 8, redovisas att byggnadskommittén för påbörjat en revidering av byggnadsprogram för en ny kvinnoklinik. Projektering av ny kvinnoklinik beräknas kunna starta under /78. Föredragande statsrådet har inte på något sätt kommenterat frågan. I propositionen anvisas ytterligare medel för nybyggnad av barnkliniker vid sjukhuset. Denna byggenskap beräknas vara avslutad . Enligt tidigare planer, som alltjämt äger aktualitet, skall kvinnokliniken uppföras i anslutning till barnkliniken. Det är av stor vikt - praktiskt och ekonomiskt - att byggnadsetapperna så långt möjligt kan följa direkt på varandra. För att åstadkomma detta erfordras en skyndsam start av projekteringsarbetet med kvinnokliniksbyggnaden. I likhet med vad som anfördes i vår motion 1976 är det angeläget att påpeka att sysselsättningsfrågorna inom byggbranschen i län inger betydande farhågor. Dels kommer den offentliga byggnadsverksamheten att reduceras, dels råder stor oklarhet om framtiden för kraftverksbygget vid Forsmark. Det är viktigt med en god beredskap i vad gäller projekteringsfärdiga byggen för att motverka sysselsättningsstörningar inom byggnadsverksamheten. Behovet av omgående projekteringsstart av ifrågavarande byggenskap grundar sig i första hand på jsukvårdssynpunkter men motiveras också från rent sysselsättningspolitiska utgångspunkter. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen anhåller om skyndsam projektering av en ny kvinnokliniksbyggnad vid i . () ()
mot · G002468 · 1977-01-19 00:00:00 — av m. fl. Barn och barnfamiljer har en förändrad situation nu mot tidigare. Familjerna är mindre med mindre möjligheter till varierad kontakt. Hem och arbetsplatser är i större utsträckning skilda. Tiden för en känslomässigt meningsfull samvaro är av detta och andra skäl minskad. Intresset för föräldrautbildning har därför ökat . En del av orsakerna därtill är att det vid undersökningar visat sig att det finns ett samband mellan negativt verkande stress och psykiska störningar vilka bidragit till sjuklighet. Det har påvisats att psykiska störningar ej är ovanliga i tidiga ungdomsår. Frekvenstalet stiger med varje barndomsår för att redan i 15-20-årsålderna ligga på den vuxna befolkningens nivå som tyvärr är hög. Föräldrautbildning är aktuell för att ge människor möjlighet att komma till djupare insikt om barnens och barnfamiljernas förhållanden, dess känslomässiga attityder, värderingar och problem. Utredning har kagts ned på föräldrautbildning, och försöksverksamhet bedrivs. Grundkunskaper erfordras för andra former av utbildning, och till en föräldrautbildning behövs också tillgång till grundkunskaper av olika slag gällande barn. Dit hör bl. a. kännedom om handlingssätt som rör psykologiska relationer och förhållanden. Dessa spelar en väsentlig roll på varje område av det mänskliga livet, och varje människas egna kunskaper på området är därför värdefulla. Glädjande är att ett ökande antal i vårt land anser föräldrautbildning som en nödvändighet. Det är emellertid angeläget med tanke på generationer barn och föräldrar att begreppet föräldrautbildning ges ett meningsfyllt innehåll med tillgång till de betydande erfarenheter och den sakkunskap som finns exempelvis inom samhällsmedicinens område. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om åtgärder för att trygga att föräldrautbildningen ges ett sådant innehåll och får sådana resurser att tillgänglig erfarenhet, forskning och sakkunskap om barns och föräldrars förutsättningar, behov och villkor i en god psykisk hälsovård tas till vara. () MAJ ()
mot · G00247 · 1977-01-10 00:00:00 — av m. fl. om rösträtt för invandrare vid riksdagsval rösträtt för invandrare gällde val. Erfarenheterna av detta är samstämmigt positiva. Det verkade aktiverande för många invandrare när det gällde svensk politik och gav ett ökat socialt självförtroende. Svenska myndigheter och politiker tvingades att på ett betydligt mera aktivt sätt än tidigare sätta sig in i invandrarnas problem i landet. Emellertid var den kommunala rösträtten för invandrarna bara en halv rättighet. En rad frågor som direkt berör invandrarna beslutas på riksplanet. Kommunernas verksamhet dikteras i långa stycken av beslut av riksdag och regering. Inskränkningen av rösträtten för invandrare till det kommunala planet begränsade därför de positiva effekterna. Invandrarna bör få delta också i valen till . kommunisterna har tidigare till påpekat att det arbete som utförts av rösträttsutredningen och som lett till förslag och beslut om rösträtt för invandrare bör kunna ligga till grund för fortsatta överväganden om invandrares politiska rättigheter och utvidgning av dessa till att också omfatta riksdagsvalen. Så skedde senast i vpk-motionen 1975/ 76:256, vars behandling uppskjutits till innevarande . Erfarenheterna från kommunalvalen har givit den motionens krav ökad tyngd, varför vi här kompletterar argumentationen med dessa och upprepar kravet i motionen 1975/76:256. att hos regeringen hemställer om en ny utredning i syfte att positivt pröva frågan om rösträtt för invandrare i riksdagsval. (vpk) (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)