mot · G002103 · 1977-01-12 00:00:00 — av m. fl. om avskaffande av graderade betyg inom skolväsendet, m. in. På alla ni våer inom utbildningen bidrar betygen till att bevara och förstärka en auktoritär skola, som bygger på individuell konkurrens i stället för på solidaritet, samarbete och kollektivitet. Skolan arbetar efter två oförenliga principer. Skolan har en övergripande målsättning som syftar till att befrämja elevernas sociala utveckling och samarbete mellan eleverna. Det heter i Läroplan för och Läroplan för gymnasiet att skolan skall ge eleverna social fostran och att eleverna måste få öva sig leva och verka i gemenskap med andra. Denna målsättning motarbetas av betygssystemet, som bygger på tävlan mellan eleverna och där de individuella prestationerna betonas och premieras. I stället för att utgå från varje enskild individs möjlighet att bedöma dennes egna förutsättningar mäter man varje elevs prestation mot alla andra elevers. Det finns små möjligheter för en elev att få utvecklas utifrån egna förutsättningar. Eleven måste arbeta och utvecklas i takt med fastlagda kursplaner. Om läroplanens intentioner skall kunna uppfyllas, måste de graderade betygen avskaffas. Också därför att samhället påtagit sig skyldigheten att ge alla medborgare ett visst mått av kunskap i den obligatoriska är det fel att gradera och rangordna eleverna. I en undersökning vid universitets pedagogiska institution (B. - U. ) framgår att de flesta eleverna främst läser för betygen. Det betyder att eleverna lär in i stället för att tänka ut. Kunskaper, påståenden och problemställningar accepteras okritiskt eftersom det ger betygsmässig utdelning. Betygen tar bara hänsyn till den stoffmängd som eleverna lyckats inhämta, dvs. sådat som är kvantitativt mätbart. Däremot säger de ingenting om eleverna i övrigt - egenskaper som samarbetsförmåga, solidaritet med kamraterna. Initiativkraft och kreativitet kan inte mätas kvantitativt. Vpk har hävdat att barn från arbetarklassen slås ut i det svenska skolsystemet och att den utslagningen börjar redan på lågstadiet för att sedan kulminera i den sociala snedrekryteringen till högre studier. presenterade SÖ en undersökning som visar att elevernas betygsnivå har ett starkt samband med elevernas sociala bakgrund. Arbetssättet i skolan, undervisningens innehåll och de prestationer som värderas gynnar elever från överklassen. Enligt SÖ:s undersökning påverkar barnens hemmiljö betygen. Föräldrarnas utbildningsbakgrund styr till stor del i vilken utsträckning eleverna går vidare till gymnasieskolan. Betygsfrågan kan inte ses isolerat från hur skolsystemet i stort fungerar. För att förhindra att barn som kommer från socialt och ekonomiskt eftersatta hemmiljöer slås ut ur skolsystemet måste andra åtgärder vidtas. a. måste resurser ställas till förfogande för en ökad lärartäthet och för en intensifierad kontakt mellan hem och skola. Men de graderade betygens negativa effekter är uppenbara, och ett avskaffande av dessa är en av förutsättningarna för att skolan skall kunna fungera socialt, så som det uttrycks i läroplanerna. Vid urvalet till högre studier måste dels en jämnare social rekrytering eftersträvas, dels stor hänsyn tas till arbetslivserfarenhet. Med stöd av det anförda hemställs att uttalar 1. att de graderade betygen bör avskaffas på alla nivåer i skolsystemet. 2. att arbetet med att finna alternativa urvalsmetoder till utbildningar med sökandeöverskott bör ha till utgångspunkt dels att åstadkomma en jämn social fördelning, dels att vid urval bland sökande ta stor hänsyn till erfarenhet från arbetslivet, 3. att stödåtgärder bör vidtas som har till syfte att förhindra att barn från socialt och ekonomiskt eftersatta hemmiljöer utbildningsmässigt och betygsmässigt slås ut ur skolan. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) INGA (vpk)