mot · G002493 · 1977-01-20 00:00:00 — av m. fl. om åtgärder inom skolundervisningen för ökad jämställdhet mellan män och kvinnor Både män och kvinnor i morgondagens familjer kommer i än större utsträckning än att förvärvsarbeta. Både flickor och pojkar måste således utbildas med sikte på en kontinuerlig förvärvsinsats och delat ansvar för hem och familj. Detta ställer nya krav på såväl elever som hem och skola. Teoretiskt har pojkar och flickor samma möjligheter till utbildning. I verkligheten föreligger redan tidigt stora skillnader i tradition, intresseriktning och linjeval som påverkar de ungas framtidsmöjligheter. Många föräldrar har än en medveten eller omedveten inställning att en god utbildning är viktigare för sönerna än för döttrarna. Denna uppfattning måste förändras, eftersom det i hög grad är föräldrarnas inställning som lägger grunden för de ungas vilja och förmåga att träda fram i arbetslivet och samhällsarbetet, att klara konkurrens och motgångar och att uppleva glädjen i goda prestationer. Det finns en tendens att vilja skydda flickor mot de påfrestningar som följer med aktiva insatser i yrkeslivet. Detta skapar osäkerhet och kanske också otillfredsställelse i det yrkesliv som likväl får en avgörande betydelse för flickornas framtid. Trots stora insatser genom studie- och yrkesrådgivning fortsätter snedvridningen i skolan i vad gäller såväl utbildningens längd som dess inriktning. Flickor väljer språk- och vårdlinjer, pojkarna tekniska eller naturvetenskapliga linjer. Och detta ger i sin tur en tudelad arbetsmarknad - en manlig och en kvinnlig. Medan av alla förvärvsarbetande kvinnor återfinns i ett 20-tal yrken - främst inom vård-, service- och kontorssektorerna - är männen fördelade mellan ca 300 yrken. Inom de naturvetenskapliga och tekniska områdena dominerar männen helt. I kontorsyrkena finns lika många kvinnor som män, men kvinnorna är i stor majoritet på de underordnade och lägst betalda befattningarna. De yrken som främst väljs av kvinnor återfinns allmänt i den s. k. låglönesektorn. En av orsakerna till dessa förhållanden är att kvinnor väljer kortare och lägre utbildning än männen. Kvinnor har dessutom - även vid likvärdiga meriter - svårare än männen att hävda sig på arbetsmarknaden, bl. a. därför att det oftast är kvinnan som, mer eller mindre frivilligt, väljer att - medan barnen är små - byta förvärvsarbete mot arbete i det egna hemmet. För jämställdhet i fråga om löner, befordringsmöjligheter och rätt till yrkesverksamhet krävs att attityderna till mannens och kvinnans könsroller nyanseras och förändras. Större insatser måste därför göras för att öka flickornas andel av dem som väljer tekniskt eller naturvetenskapligt inriktade studier. Detta fordrar att skolmyndigheterna genom olika åtgärder ökar dessa linjers attraktivitet för elever av båda könen. a. måste barnen redan på låg- och mellanstadiet göras förtrogna med naturvetenskapliga ämnen. Påsamma sätt måste strävan vara att öka pojkarnas andel på språk- och vårdlinjerna. Eleverna måste således ges praktiska möjligheter att syssla med sådana ämnen som traditionellt inte hör samman med deras könsroll. och gymnasieskolans timplaner för tillvals- och linjekonstruktioner bör i högre grad utformas så att både flickor och pojkar får kontakt med ämnen som anses tillhöra det andra könets intresseområde. och gymnasieskolan bör därför ge alla elever utbildning - såväl teoretisk som praktisk - inom sociala, ekonomiska, tekniska och naturvetenskapliga områden. Skolan måste även förbereda eleverna för både föräldra- och förvärvsarbetarrollen på annat sätt än . Den undervisning som ges i i konsument- och hemkunskap, textil-, trä- och metallslöjd samt teckning är inte tillräcklig. En översyn av dessa ämnen i avsikt att sammanföra dem till ett samlat ämnespaket bör göras. Målet för en sådan undervisning bör vara att ge alla elever kvalificerade möjligheter att förbereda sig såväl tor familje- och föräldrarolien som för en yrkesroll. Undervisningen bör även vara upplagd så att eleverna därefter kan utföra de sysslor som måste uträttas i ett hem samt ges möjligheter att se sambandet mellan förhållandena i hemmet och kvinnans möjligheter att hävda sig på arbetsmarknaden. Undervisningen bör förmedlas genom hela . Även studie- och yrkesorienteringen har stor betydelse för elevernas studie- och yrkesval. För att ge eleverna verklighetsnära inblick i hur ett arbete gestaltar sig bör studiebesök på olika arbetsplatser organiseras i större utsträckning än vad som sker, och företrädare för arbetslivet bör i ökad grad inbjudas till skolan. Även den praktiska yrkesorienteringen har stor betydelse för elevernas yrkesval. Denna skall därför organiseras så att eleverna under del av praktiktiden "pryar" inom ett yrkesområde som eljest domineras av det motsatta könet. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär 1. att ett ämnespaket innehållande konsument- och hemkunskap samt slöjd m. m. införs i , 2. att den praktiska yrkesorienteringen organiseras så att eleverna under del av praktiktiden pryar" inom ett yrkesområde som eljest domineras av det motsatta könet. H. () () () () ()