ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G002988 · 1977-01-14 00:00:00 — Motion 1976/77: 988 av m. fl. om ökad utbildning för invandrare Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1976/77:985 föreslås att uttalar 1. att åtgärder bör vidtas för att inrätta särskilda kortare kurser för invandrare vid landets folkhögskolor, främst i ämnena svenska och samhällskunskap, med sikte på en successiv utvidgning av ämnesområdena, 2. att åtgärder bör vidtas för att möjliggöra studier på högskolenivå, främst på de största invandrarspråken, 3. att åtgärder bör vidtas för en avsevärd ökning av tillgången till tolkar med specialkunskaper, främst inom sjukvården, rättsväsendet och den sociala servicen. (vpk) C.-EL (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G00299 · 1977-01-13 00:00:00 — 1976/77 99-108 av m. fl. om lättbegriplig information till sjukhuspatient angående dennes sjukdomsbild De sjukjournaler som förs över patienter då de besöker läkare eller är inlagda på sjukhus skrivs ofta på ett språk som för vanliga människor är svårförståeligt. Enligt gällande lagstiftning har i princip varje patient rätt att ta del av sin egen journal. innehåller således ej uppgifter som är avsedda att hemlighållas för patienten, varför det vore önskvärt att journalanteckningarna skrevs på svenska. Vi är medvetna om att det är ogörligt, därför att sjukhusjournalens funktion är dels att redovisa medicinska åtgärder som vidtagits, dels att ge information till ansvarig personal. Anteckningarna förs oftast också i direkt syfte att läsas av medicinskt utbildad personal. Eftersom patienterna har rätt till sin journal borde det emellertid vara rimligt att patienten får sådan information att innehållet blir begripligt. Någon laglig skyldighet för behandlande läkare att informera om innehållet i journalen föreligger inte. Även om många läkare ändå gör det och också skulle vilja göra det i större utsträckning än vad som sker, saknas ofta tid för detta. Övrig sjukvårdspersonal som skulle kunna ge denna information har en mycket pressad arbetssituation och kan inte heller i önskad utsträckning stå lill tjänst. Det är alltså i forsta hand nödvändigt att skapa sådana resurser att information kan ges av kunnig personal. Vi anser det väsentligt att de patienter som vill få del av sin journal också skall ha möjligheteratt förstå innehållet. Samma problem gällerockså i högsta grad tolkningen av dödsattester, vilka genomgående skrivs på latin. Med hänvisning till det anförda vill vi hemställa att beslutar att ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om behovet av lättbegriplig information till patienterna om deras sjukdomsbild. () ()
mot · G002990 · 1977-01-24 00:00:00 — Motion 1976/77: 990 av m. fl. om förbättrade utbildningsmöjligheter för zigenare Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1976/77:989 hemställs 1. att hos regeringen hemställer om förslag, syftande till att förbättra den zigenska folkgruppens utbildningsmöjligheter, så att utbildningsnivån för gruppen som helhet blir jämförbar med övriga grupper i samhället, varvid även högre utbildning bör beaktas, 2. att hos regeringen hemställer om förslag om inrättande av ett zigenskt kulturcentrum och zigensk folkhögskola i enlighet med vad som anförts i motionen 1976/77:989. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) INGA (vpk) (vpk) i GOTAB 53006 Slockholm 1977
mot · G002992 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1076/77: 992 av m. fl. om översyn av småhusbeskattningen Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1976/77:991 hemställs att hos regeringen anhåller att en utredning tillsätts i syfte att överse småhusbeskattningen års allmänna . NISSER (m) . () i Vrångebäck () ()
mot · G002993 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 993 av m. fl. om införande av ett särskilt bostadssparande Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1976/77:991 hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till särskilt bostadssparande. . NISSER (m) () () () . () i Vrångebäck
mot · G002995 · 1977-01-24 00:00:00 — Motion 1976/77: 995 av m. fl. om begränsning av det kommunala serviceansvaret för fritidsbebyggelse Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1976/77:994 hemställs att anhåller hos regeringen om utredning om viss begränsning av det kommunala serviceansvaret för fritidsbebyggelse. . NISSER (m) () . () () i Vrångebäck
mot · G002999 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 999 om valen till kyrkofullmäktige Valen till kyrkofullmäktige samlar som bekant ett relativt lågt deltagande, även om viss ökning skett . Ett av skälen till det låga valdeltagandet är utan tvekan att kyrkofullmäktigevalen förrättas vid en så olämplig tidpunkt. De sker drygt efter de övriga allmänna valen och kommer helt i skuggan av dessa. Det visar sig omöjligt att efter en period, som präglats av livlig politisk debatt och massor av fritidsarbete för hundratusentals i valarbetet engagerade människor, på nytt kunna entusiasmera till debatt, valarbete och valdeltagande. Efter de stora valen kommer en naturlig reaktion: allmänheten är trött på politiska debatter, och de politiska partiernas aktiva krafter behöver få koppla av ett tag från detta slags verksamhet. De är engagerade i kommunal- och landstingsvalens följdverkningar: nomineringar till nämnder och styrelser, överläggningar partierna emellan om fördelning av poster m. m., vilket ofta är tidskrävande. Kyrkofullmäktigevalet blir i denna situation tyvärr en andrahandsfråga. Ett helt annat och mer normalt intresse skulle kunna uppbådas om kyrkofullmäktigevalen förrättades . Man kan därvid tänka sig två alternativ: Kyrkofullmäktigeval i september året efter riksdags-, landstings- och kommunalval. Detta vore den radikalaste och ur flera synvinklar bästa lösningen. Kyrkofullmäktigeval på som övriga allmänna val. Det skulle innebära att det för de flesta blir fyra val på , men det kan inte vara någon större svårighet att välja till fyra institutioner än till tre. Ett annat alternativ och även ur andra aspekter väsentligt vore att återgå till fyraåriga mandatperioder och som tidigare ha val . Ena gången kunde man då välja kommun- och kyrkofullmäktige, nästa gång riksdagsoch landstingsledamöter. Detta innebär dock en större författningsändring, som sannolikt tar . I avvaktan på en eventuell sådan borde någon av de ovannämnda lösningarna beträffande kyrkofullmäktigevalen dock kunna genomföras. En reform på detta område anser jag vara mycket angelägen och därför böra ske . 1 7 976/77. Med anledning av ovanstående hemställer jag att hos regeringen begär utredning av frågan om omläggning av valen till kyrkofullmäktige, i enlighet med vad som föreslås i denna motion.
mot · G1021037 · 1977-01-01 00:00:00 — av m. fl. om rätt för värnpliktig till ledighet för folkrörelseuppdrag De svenska folkrörelserna utgör en vital del av den svenska demokratin. Folkrörelsernas arbete har varit pådrivande för demokratin och utvecklingen inom vårt land. Även har folkrörelserna ett mycket stort ansvar för att samhällsarbetet för demokratin vidareutvecklas. När det gäller möjligheter för värnpliktiga till ledighet för folkrörelseuppdrag finns vissa oklarheter. För värnpliktiga från politiska ungdomsförbund finns vissa regler för vad som gäller i fråga om deras möjlighet till ledighet. Det råder en viss oklarhet om huruvida ledighet kan beviljas eller inte för uppdrag inom andra folkrörelser. Möjligheterna till ledighet är ofta beroende på resp. befäls inställning till den värnpliktige. Det är angeläget att klargöra att ledighet kan beviljas för t. ex. förbundsstyrelsesammanträden, distriktsstyrelsesammanträden och andra typer av uppdrag, t. ex. som ombud vid förbunds- och distriktsstämmor m. m. Det är därför nödvändigt att klara regler skapas för dessa uppdrag på samma sätt som det finns regler för rätt till ledighet för kommunala uppdrag. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att tjänstereglementsutredningen får tilläggsdirektiv om hur rätt till ledighet för folkrörelseuppdrag skall utformas. () ()
mot · G1021054 · 1977-01-01 00:00:00 — om sjukpenningen för deltidsarbetande Deltidsarbete har en säregen ställning vad beträffar rätten till sjukpenning. Sjukpenningen baseras på årsinkomsten av vilken delas med årets . Detta kan medföra betydande nackdelar. En försäkrad som t. ex. arbetar genomsnittligt och blir sjuk under arbetsdagarna blir av med hela förvärvsinkomsten under sjukdagarna men lär endast halv sjukpenning. När arbetsdagarna ligger i följd kan det bli betydande underkompensation på det viset. Samma beräkningsgrunder gäller inom föräldraförsäkringen. Att ersättning också utgår under mellanliggande dagar är en klen tröst. Man väljer inte vilka dagar man skall vara sjuk. Det bästa och mest rättvisa borde vara att sjukpenningen utbetalas för endast de dagar som eljest är arbetsdagar och då av dagsinkomsten. Den försäkrade har att skriftligen anmäla sin sjukdom, och den vägen kan alla för beräkningen erforderliga uppgifter tas in. Svårigheten att undvika orättvisor med hänsyn till veckoslut och helgdagar måste anses överkomlig Med stöd av det ovan anförda hemställes att hos regeringen begär utredning och förslag, syftande till en mer rättvisande beräkning av sjukpenning för deltidsarbetande.
mot · G1021102 · 1977-01-01 00:00:00 — av och om utbetalningen av barnbidrag Alltsedan lagen om allmänt barnbidrag tillkom - - har dessa bidrag utbetalats kvartalsvis. Denna ordning förefaller alltmer inkonsekvent om man tar hänsyn till det konsumtionsmönster som präglar praktiskt taget alla familjer i vårt land och där familjebudgeten är uppbyggd på månatliga inkomster och utgifter. Inkonsekvensen förstärks av att exempelvis bostadsbidragen utbetalas trots att så blygsamma belopp som . Barnbidragen uppgår ju däremot fr. o. m. till . har åtskilliga framstötar gjorts för en utbetalning av barnbidragen. föreslog i sitt delbetänkande Barnbidrag och familjetillägg (SOU 1967:52) att barnbidragen skulle utbetalas . Samma kommitté föreslog i sitt slutbetänkande Familjestöd (SOU 1972:34) att förmånerna, vari bl. a. skulle ingå barnbidrag, borde utbetalas . Huvudbetänkandet har dock som bekant inte lett till något riksdagsbeslut. I samband med behandlingen av motionen 1975/ 76:313 uttalade socialutskottet i betänkandet 1975/76:36 p. 2 sin anslutning till motionärernas tankegångar om utbetalning av barnbidraget. Som argument mot en utbetalning har anförts ökade administrations- och portokostnader för samhället. Enligt vår mening kan dessa merkostnader minskas om man systematiskt samordnar utbetalningen av barnbidrag med bostadsbidrag, bostadstillägg och andra familjepolitiska förmåner. Det borde vara fullt möjligt att göra dessa utbetalningar genom ett enda utbetalningskort. Som vinst får man räkna att barnfamiljerna - särskilt de med flera barn - får en mindre ryckig familjeekonomi än vad nu är fallet. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring av Lag om allmänna barnbidrag att bidragen kan utbetalas , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande en systematisk samordning av utbetalning av barnbidrag med andra familjepolitiska bidrag. () ()
mot · G1021128 · 1977-01-01 00:00:00 — av m. fl. om statsbidrag till Vättermuseet Vättermuseet är ett av tre museer, vilka går under den gemensamma benämningen Grännamuseerna. I Vättermuseet finns framför allt föremål från Andréexpeditionen samt föremål från Per Brahes tid. På grund av brist på medel utgör Andrésamlingarna betydande problem för Vättermuseet. Det rör sig här om statlig egendom, och det är av intresse för hela landet att föremålen konserveras och sköts på ett fullt tillfredsställande sätt. Av ekonomiska skäl har det inte varit möjligt att förvalta och vårda byggnaderna och samlingarna på ett sätt som säkerställer dem för framtiden. Främst brister det i fråga om vakthållning och stöldsäkerhet. Besökare kan gå fritt ut och in i byggnaderna utan att observeras. Föremålen är fritt utställda och fastsätta med endast en krok eller en tråd. Vid ett inbrott försvann hela vapensamlingen och en hel del andra värdefulla saker. Beklagligt nog har vissa föremål skingrats. För att belysa förhållandena kan nämnas att somliga föremål sålts som souvenirer i . Detta är naturligtvis synnerligen otillfredsställande, då det rör sig om föremål av stort allmänt intresse. För att man skall kunna ordna samlingarna och sköta dem på ett bättre sätt än f. n. är det angeläget att museet kan tillföras bättre resurser. Då det rör sig om statlig egendom är det rimligt att staten går in med ett statsbidrag till driften av museet. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar att statsbidrag skall utgå till Vättermuseet. den 25 januri 1978 () () ()
mot · G1021236 · 1977-01-01 00:00:00 — av m. fl. om utbyggnad av järnvägslinjen ÄlvsjöFlemingsberg Projektering av ett tredje och fjärde spår på sträckan ÄlvsjöFlemingsberg pågår på uppdrag av regeringen. SJ har räknat med ett medelsbehov på 27,5 milj. kr. för /79. I budgetpropositionen föreslås inga medel för fortsatt arbete med projektet. Genom att stoppa projekteringsarbetet försämrar regeringen förutsättningarna för såväl fjärrtågstrafiken som den lokala och regionala trafiken. Pendeltågstrafiken är den del av det lokala och regionala trafiknätet i som är hårdast belastat och mest underdimensionerat för sin uppgift. Hårdast är belastningen på delen centralSödertälje Södra, i vilken sträckan ÄlvsjöFlemingsberg ingår. under maxtimmen (dvs. den timme då antalet passagerare är högst) beräknas 1978 2 500 passagerare vara hänvisade till ståplats på denna sträcka. SL har tvingats inrätta avlastande busstrafik parallellt med tågen. Detta är naturligtvis samhällsekonomiskt slöseri. Den otrivsamma situationen som trängseln på pendeltågen medför leder till att fler använder bil för arbetsresor, vilket medför ytterligare samhällsekonomiska förluster och ökad energiförbrukning. De delar av som betjänas av pendeltågen är de mest expansiva i regionen. Resandet kan därför förväntas öka snabbt. Ökad trafikering för att möta behoven är däremot inte möjlig utan ytterligare spårutbyggnader på sträckan ÄlvsjöFlemingsberg. Om inte spårutbyggnader kommer till stånd förutser SJ ytterligare försämringar av villkoren för pendeltågstrafiken; ökat antal fjärrtåg, högre hastigheter, styv tidtabell för intercitytrafiken etc. medför att det inte går att köra insatståg i lokaltrafiken i nuvarande omfattning. Lokaltrafikens stomtåg kan heller inte köras med nuvarande regelbundna tider och tidsintervaller. En del av lokaltågen måste göra längre uppehåll vid stationerna för att släppa förbi fjärrtågen. Inrättandet av en station vid är en viktig del i en förbättrad kollektivtrafik. Stationen är avsedd att trafikförsörja bl. a. och förväntas få ett stort trafikunderlag. En utbyggnad av ytterligare spår mellan och möjliggör också att trafiken vid alla stationer inkl. mellan och kan bibehållas. Planering av nytt dubbelspår mellan och har i väntan på ställningstagande till SJ:s planer för bandelarna söder om Resultatet av förseningar av utbyggnaden mellan och är således att hela pendeltågsproblematiken i får fortsätta vänta på sin lösning. Med hänvisning till det anförda hemställs att för /79 beviljar SJ 27,5 milj. kr. för projektering av ett tredje och fjärde spår på sträckan . den 25 janauri 1978 () () () () () ()
mot · G1021270 · 1977-01-01 00:00:00 — 1977/78 1270-1274 av om rapporteringen rörande älgjakten Enligt den nya reglering för älgjakt som införts kan enskild markägare hos länsmyndighet registrera markområde för älgjakt under normal jakttid. På sådant område har markägaren rätt att fälla ett stort och ett litet djur . För samtliga registrerade områden krävs att en redovisning över antalet fällda älgar skickas in veckan efter älgjakten - även om det inte har skjutits några älgar på området. För ett stort antal områden gäller också att de registreras för att ge möjlighet till älgjakt utan att sådan jakt regelmässigt bedrivs och kanske utan att någon älg fälls inom området . Trots detta krävs dock en inrapportering om att inga älgar skjutits. En enkel åtgärd för att minskaden byråkrati som nuvarande rapportsystem innebär vöre att kräva rapportering endast för de områden på vilka älg skjutits. För övriga områden måste då gälla att någon älg inte skjutits där under aktuell jakttid. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om att rapportskyldigheten för älgjaktsområden begränsas i enlighet med vad i motionen anförts. 1 1977/78.
mot · G1021376 · 1977-01-01 00:00:00 — av och om statsbidrag för inköp av värmekamera Uppvärmningen av våra bostäder svarar för en stor del av energikonsumtionen i vårt land. Av den totala energitillförseln beräknas användas för uppvärmning av bostäder och lokaler. Det är därför ytterst angeläget att väsentligt reducera energibehovet för uppvärmning av lokaler och bostäder. I propositionen 1977/78:76 framläggs en energisparplan för befintlig bebyggelse, som innebär en minskning av energiförbrukningen i dagens byggnadsbestånd med fram . Sparplanen utgör en mycket viktig del av de åtgärder som krävs för att spara energi. För att få en uppfattning av behovet av energibesparande åtgärder i den befintliga bebyggelsen och även en kontroll av vidtagna åtgärder krävs en besiktning av fastighetsbeståndet. Denna besiktning och kontroll skall enligt propositionen utföras av kommunerna, som även skall lämna teknisk rådgivning. Ett utmärkt hjälpmedel vid besiktning av fastigheter i såväl äldre bebyggelse som nybebyggelse utgör värmefotografering, dvs. termografering med infraröd kamera. Värmekameran kan användas både vid kontroll av isolering och täthet i äldre fastigheter och vid slutbesiktning av nybyggda fastigheter. Kameran kan även användas vid kontroll av kontaktställen i den elektriska utrustningen samt av t. ex. fördelningsstationer i underhållsförebyggande syfte. Nämnas bör i sammanhanget att värmefotografering använts av statens provningsanstalt vid de undersökningar av befintlig bebyggelse som utförts på uppdrag av statens planverk. Resultaten av dessa undersökningar utgör underlag för propositionen. För kommunernas dels utgör dock inköp av värmekamera en icke oväsentlig kostnad. Inköpspriset uppgår f. n. till ca , och driftkostnaderna (flytande kväve, film etc.) till ca . För hantering av kameran och tolkning av bilderna krävs kompetent personal. F. n. finns inga bidrag för att täcka kostnaderna för kommunernas inköp av kamera eller utförande av undersökning. Med hänsyn till vikten av att fä dels en kartläggning av vilka energibesparande åtgärder som behövs, dels en kontroll av resultaten av energisparplanen är det angeläget att kommunerna ges möjlighet att utföra besiktningarna med kompetent personal och adekvata hjälpmedel. För detta krävs att kommunerna kan erhålla statsbidrag till inköp av värmekamera och för de tjänster som behövs för att använda denna. De mindre kommunerna, som ej anskaffar egen värmekamera, bör ges möjlighet att erhålla statsbidrag för att utnyttja tjänster från de konsultföretag som hyr ut dylik utrustning. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära att kommunerna beviljas statsbidrag för inköp eller utnyttjande av värmekamera. () ()
mot · G1021578 · 1977-01-01 00:00:00 — om ökat antal toaletter på järnvägsvagnar (Motionen återtagen) lf 1977/78.
mot · G102215 · 1977-01-01 00:00:00 — av och om upphävande av successionsordning I propositionen 1977/78:71 föreslås sådan ändring av successionsordningen att nuvarande statschefs förstfödda efterkommande oavsett kön skall ärva statschefsämbetet. Förslaget avser att befrämja likställighet mellan könen. Den likställigheten blir när det gäller statschefsämbetet utomordentligt blygsam, den begränsas till endast en familjs barn. För att befrämja verklig likställighet könen emellan när det gäller att uppnå statschefsämbetet krävs att statschefen väljes och att alla röstberättigade medborgare, lämpligen med fastställda åldersgränser för tillträde till pensionering, är valbara. Därför är det nödvändigt att upphäva successionsordningen av 1810. När nuvarande statschefs ämbetstid under nästa årtusende är fullbordad skulle sålunda medborgarna få möjlighet att antingen bibehålla monarkin och om så önskas välja nuvarande statschefs äldsta arvinge till drottning/konung eller något annat lämpligt drottning/kungsämne, alternativt att övergå till republikansk statsform. En sådan ändring av statsformen behövde inte utesluta den nuvarande dynastins medlemmar från president/riksföreståndare befattningen. Då^f angivna skäl talar för en framtida verklig könsjämlikhet när det gäller statschefsbefattningen föreslås att som vilande antar grundlagsändring av innebörd att successionsordning skall upphöra att gälla .
mot · G102223 · 1977-01-01 00:00:00 — om uranbrytning inom kommun Trots den borgerliga regeringens alla underliga turer i frågan om kärnkraftens användning är denna en realitet som redan nu svarar för en betydande del av vårt lands energikonsumtion. Ett flertal kärnkraftsaggregat är redan i gång och mycket talar för att det kommer att bli fler. Det finns alltså behov av kärnbränsle för att försörja dessa kärnkraftsverk. Undertecknad motionär vill i detta sammanhang åter aktualisera frågan om uranbrytning i kommun. Detta också därför att en urangruva skulle ge kommunen välbehövlig sysselsättning och en chans till ekonomisk stabilisering. Utflyttning och arbetslöshet är som bekant företeelser som hårt har drabbat kommun. Undersökningar av uranfyndigheten i trakterna kring har pågått . Av dessa framgåratt uranhalten är mycket hög, den högsta som påträffats i . Uran är en inhemsk energitillgång, och det kan inte vara nationalekonomiskt förnuftigt att i stället för att utnyttja denna förlita sig på valutaslukande import. Att exploatera de egna tillgångarna innebär minskat utländskt beroende och ökad inhemsk sysselsättning. Båda dessa skäl väger tungt när det gäller frågan om gruvbrytning i Pleutajokk. Eftersom uranfyndigheten där redan i stor utsträckning är kartlagd handlar det nu om att anslå tillräckliga medel för att slutföra undersökningarna och förbereda gruvbrytning. Av årets budgetproposition framgåratt något sådant icke har planerats trots att Pleutajokk-fyndigheten av allt att döma är brytvärd och kommun ropar efter sysselsättning. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar sig för uranbrytning i Pleutajokk och att tillräckliga medel anslås för att förbereda gruvdrift.
mot · G102284 · 1977-01-01 00:00:00 — av och om allmänt prisstopp Regeringens budgetförslag slår hårt mot arbetarklassen. Ekonomiministern räknar med att priserna skall höjas . Med den lössläppthet som finns på det ekonomiska området finns det all anledning att befara att de verkliga prishöjningarna blir betydligt större. (förutskickades en prishöjning på . Resultatet blev mer än det dubbla.) Enligt ekonomiminister skall löntagarna däremot visa stor restriktivitet. I finansplanen (s. 20) heter det bl. För att denna politik skall bli framgångsrik är det nödvändigt att det utrymme som skapas av nedskrivningen av kronan ej tas i anspråk för löneökningar . Ja till prishöjningar, men nej till löneökningar. Detta är den borgerliga regeringens politik för att övervältra krisens bördor på arbetarklassen. Genom en kedja av åtgärder undergrävs nu arbetarklassens standard, men de rika och förmögna lever lika gott som . För svensk arbetarklass gäller det att gå till offensiv för att försvara sina intressen. Krav om rejäla löneökningar måste paras med krav om förstärkt och effektivt prisstopp. Finansministern framhåller att de framlagda åtgärderna har som syfte att stabilisera ekonomin och skapa ökad sysselsättning. Men detta kan icke ske genom den svältpolitik som regeringen lägger fram i sitt budgetförslag. Tvärtom befrämjas arbetslösheten genom de konsumtionshämmande åtgärderna. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi att beslutar att hos regeringen anhålla om införande av ett effektivt, allmän och totalt prisstopp.