mot · G002701 · 1977-01-25 00:00:00 — 1976/77: 701 om en språkvetenskaplig översyn av vissa medicinskt-sociala termer I vår social- och sjukvårdslagstiftning förekommer bl. a. begreppen "åldring och "omsorg. Dessa begrepp är mycket vida och svåra att definiera. Utvecklingen tycks ha gått i den riktningen att ordet "åldring" används i två betydelser: dels undefär="gammar\ dels "gammal i behov av vård. Den senare betydelsen har säkerligen influerats av det införda begreppet "åldringsvård". Inom journalistiken är det vanligt att finna begreppet "åldring" applicerat på personer , oberoende av om vederbörande är eller har varit i behov av vård. I många sammanhang tas det för givet att äldre människor i behov av sjukvård automatiskt hör hemma inom långtidsvården i sin egenskap av "åldringar". I fråga om begreppet "omrorg" tycks utvecklingen ha tagit den motsatta vägen. "Omsorg" kan man ju visa alla slag av medmänniskor, och både "barnomsorg" och "äldreomsorg" är vedertagna begrepp. Men omsorgsnämnden sysslar förmodligen mest med vården av "utvecklingsstörda". Det är därför svårt att i vårdsammanhang använda begreppet "omsorg" utan att i varje särskilt fall specificera vilken omsorg man åsyftar. När det gäller "åldrings"-begreppet är det uppenbart att ordets makt över tanken kan leda till sakligt felaktiga föreställningar och illa underbyggda beslut. Det synes därför angeläget att försöka åstadkomma bättre begreppsmässiga preciseringar av vissa ord, som på ett avgörande sätt påverkar samhällets vårdpolitik. "Åldring" hör med visshet hit och förmodligen även "omsorg". En preliminär studie över begreppet åldring, redovisad i , föranledde bl. a. följande reflexioner: Vi behöver mera adekvata begrepp och definitioner när vi sysslar med "de äldres" problem. Språkbruket är f. n. mycket osäkert. Självfallet måste alia försök att hänföra funktionella tillstånd till kronologisk ålder bli ungefärliga. I den här studien tycks åldersprogressionen begreppsmässigt stegras från "äldre" över "gammal" till "åldring", med ungefärliga gränser mellan "äldre" och "gammal" vid , mellan "gammal" och "åldring" vid . Ordet "åldring" har för många den sekundära betydelsen av "svag och därför hjälp- eller vårdbehövande". Det är nödvändigt att skilja mellan minst två kategorier av "äldre", nämligen sådana mellan 65-75 (80) år, som sällan behöver hjälp eller vård utan i stället redan nu medverkar som hjälp och vårdgivare ("mormor") och förmodligen skulle kunna göra detta i ökad omfattning, och sådana som är 75 (80) år och mera och själv har ett ökande behov av hjälp eller vård genom samhällets försorg (akutsjukvård, långvård, socialvård). Realistiska beräkningar av olika slag av samhälleliga hjälp- eller vårdåtgärder kan icke göras utifrån grova kalkyler över 10-årsåidersgrupper, utan en uppdelning måste göras i 5-årsgrupper för män och kvinnor, och nya relationstal måste utarbetas. Dessa tal måste begagnas inte bara för beräkning av antalet vårdplatser på långvårdssjukhus eller ålderdomshem utan lika mycket för den slutna akutsjukvårdens del. Man har sänkt rösträttsåldern så långt ned som rimligen kan motiveras. Däremot har man inte höjt valbarhetsåldern till samhälleliga (och enskilda) beslutande församlingar och styrelser. Det "åldersstreck", som fått något slag av automatik över sig, har inte följt med i den biologiska utvecklingen. av den svenska befolkningen är nu folkpensionärer, men dessa har inte många företrädare i riksdag, landsting eller kommunalfullmäktige. Detta är varken rättvist eller jämlikt. har i samarbete mellan , och en kommitté bildats med uppgift att se över det medicinska språkbruket i vårt land. väntas socialutredningen arbete framlägga sitt slutbetänkande. Måhända skulle det därför vara lämpligt att den ifrågavarande språkvårdskommittén finge i uppdrag att överväga sådana begrepp och definitioner i social- och sjukvårdssammanhang, som har direkt betydelse för utformningen av lagtexten. Mot bakgrunden av vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen hemställer om språkvetenskaplig översyn av vissa medicinskt-sociala termer, som begagnas i den offentliga verksamheten på sjukvårdens och socialvårdens område.