mot · G002123 · 1977-01-13 00:00:00 — om ökade möjligheter för skolor att anordna lotterier Ungdomsskolan har i allt högre grad blivit en väl integrerad del av vårt samhällsliv. Utvecklingen i landet har gjort det nödvändigt att i utbildning och fostran lägga en helhetssyn på eleverna. Från samhällets sida har tagits krafttag för att samordna de verksamheter som på ett eller annat sätt berör våra barn och ungdomar. Det gamla revirtänkandet har efter hand i allt högre grad fått ge vika för samarbetstänkandet. Mer och mer har också betonats vikten av att eleverna får lära sig hur samhället fungerar inte minst genom direkta kontakter med arbetslivet. Ett utmärkt inslag i den biidenär utvecklingen av SIA-skolan, för vilken förberedelser nu pågår ute i kommunerna. I den nya skolan utgör studiebesök och arbetslivsanknytning en viktig del. Lägerskolorna blir mer och mer vanliga. Resor för studier av andra delar av , ja av andra länder blir vanligare. En viktig del av skolans arbete utgör förberedelser för en del av dessa aktiviteter. Dit hör bl. a. ansträngningarna att hjälpa till med ekonomisering av t. ex. lägerskolor och studieresor. Skolans elever och personal kommer under sådana förberedelser att bilda arbetslag, där kamratskapet och samarbetsviljan är större än i några andra inslag i skolans verksamhet. Även om kommunerna svarar för en stor del av kostnaderna vid lägerskolor och studieresor, tvingas eleverna oftast satsa av egna medel, vilket fortfarande kan vara ekonomiskt mycket betungande för en del familjer. Det är därför glädjande när personal och elever tillsammans tar initiativ för att kollektivt klara ekonomin. Det sker ofta genom underhållning av olika slag, genom insamling av papper, skrot, flaskor etc. eller genom lotterier, där så är möjligt. Ofta hänger underhållningens ekonomiska resultat samman med möjligheterna att ordna någon typ av lotteri. Tyvärr är lotteriförordningen sådan, att tillstånd för lotterier för dessa skoländamål inte går att få. Bestämmelserna är dessutom sådana att tillstånd för lotteri kan medgivas i ett polisdistrikt eller län men inte i ett annat. Den snabba utveckling som skett i ungdomsskolan och som inledningsvis nämnts har gjort att lotteriförordningen på den här punkten är föråldrad. Dessutom ger den möjlighet till olika tolkning av den § 3 som för tillstånd kräver att lotteriet anordnas till förmån för välgörande, kulturellt eller allmännyttigt ändamål . Skolklasser som önskat anordna lotteri för att finansiera lägerskola, studieeller skolresa har inte medgivits tillstånd, därför att ändamålet inte ansetts kulturellt eller allmännyttigt. I en del fall har dock tillstånd givits, vilket vittnar om stark tveksamhet vid tolkningen av begreppet kulturellt eller allmännyttigt. Med den utveckling skolan fått och med den inriktning på arbetslivsstudiersom tillkommit torde tillstånd för lotterier av denna karaktär i fortsättningen böra medgivas. Utbildning av denna art torde dessutom väl kunna rubriceras kulturellt ändamål. Enligt lotterinämnden är praxis numera enhetlig och innebär att tillstånd ej medges för t. ex. skolreselotterier. Denna praxis kommer i många kommuner att försvåra den praktiska tillämpningen av nya idéer enligt SIA-propositionen. Den förtar dessutom en del av elevernas egna initiativ, när det gäller att utveckla det ekonomiska ansvaret. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen begär en sådan översyn av lotteriförordningen, att möjligheterna för skolor och skolklasser att ordna lotterier underlättas.