mot · G002847 · 1977-01-24 00:00:00 — av i m. fl. om lantbruksbevattningen m. m. I län har utvecklingen när det gäller lantbruksbevattningen ökat mycket snabbt. En stark bidragande faktor har varit utvecklingen av den moderna bevattningsmaskinen. På i nordvästra har bevattning ägt rum i stor omfattning . På , som har jordar och grödor lämpade för bevattning, har den ökat explosionsartat. Eftersom grundvattentillgångarna i glaukonitsanden förekommer praktiskt taget över hela slätten är det som regel enkelt för den enskilde lantbrukaren att borra efter vatten inom egna ägor. Vattenuttagen sker från både yt- och grundvattentillgångar. Uttagsmängderna av grundvatten tenderar att bli så stora att en bristsituation ej kan uteslutas. Även i flera bäckar och åar har akuta bristsituationer uppstått. Uttagen blir naturligen särskilt stora under torrår av sådana slag som inträffat 1975 och 1976. Många enskilda fastighetsägare drabbas hårt av den okontrollerade lantbruksbevattningen genom att deras brunnar sinar. Enligt lantbruksstyrelsens enkätundersökning bevattnades i hela landet 52 018 ha åkerareal, varav inom län 11 773 och inom 5 360 ha. har följt utvecklingen på konstbevattningens område. Redan åren 1959-1963 utfördes genom försorg en inventering av bevattningssituationen på . I och med den snabba utvecklingen av konstbevattningen på har man i samarbete med SGU i och lantbruksnämnden ägnat bevattningsfrågan särskilt intresse . En sammanfattning av utvecklingen för återfinns i en inom naturvårdsenhet upprättad promemoria angående "Synpunkter på grundoch ytvattentillgångarna i län och fördelningen av dessa tillgångar mellan olika intressen med utgångspunkt från förhållandena på . Sedan denna promemoria upprättades kan det konstateras att prognosen beträffande antalet bevattningsmaskiner på , liksom inom landet i sin helhet, sannolikt kommer att överskridas och att antalet borrar på ökat med ca 10 st. Antalet bevattningsmaskiner Kristianstadsslätten Hela landet 1976 (prognos) En lång rad problem är förknippade med konstbevattningen. Frågan måste lösas mycket snart om ej ännu mera accentuerade olägenheter än skall uppstå. En noggrann uppföljning av utvecklingen inom konstbevattningsområdet är befogad. Förutsättningen för att prioritering och fördelning av vattenresurserna skall kunna ske är att tillgängliga tillgångar först noggrant klarläggs. En översyn av gällande lagar för uttag av yt- och grundvatten för bl. a. konstbevattning måste komma till stånd så att hanterliga styrmdel skapas för en tillräckligt snabb och tillfredsställande prioritering och fördelning av uttagen. F. n. synes ingen författningsmässig möjlighet föreligga att fördela vattenresurserna på ett från samhällelig synpunkt lämpligt sätt, utan här gäller lagen först till kvarn får först mala. Lämpliga fördelnings-(prioriterings-) grunder bör alltså skapas så att väsentliga samhällsintressen i första hand tillgodoses. Vid varje vattenuttag bör som generellt villkor gälla att den aktuella vattentäktens kapacitet är tillfredsställande undersökt så att uttag även kan ske vid torrår, dvs. vid låg grundvattennivå eller vid lågvattenföring, utan att olägenheter uppkommer. Författningsmässig möjlighet bör skapas för samhället att kräva utredningar och undersökningar i erforderlig omfattning på exploatörens bekostnad. Därmed skulle det vara möjligt att ta ut uppföljningsavgift av den som får exploatera vatten. Sådan uppföljningsavgift bör också kunna avkrävas nuvarande tillståndshavare, vilket är väsentligt. När det gäller vattendomar har de tillstånd som ges i regel giltighet allt framgent. Detta medför ofta ej önskvärda konsekvenser. Nödvändigt synes vara att man inom rimlig tid - i varje fall och på i övrigt rimliga villkor för berörda parter - skall kunna ompröva tillstånd så att vederbörlig hänsyn kan tas till väsentliga intressen. a. bör omprövning kunna ske där stora naturvårds- och vattenvårdsintressen står på spel. F. n. bortleds ytvatten för främst bevattningsändamål på ett stort antal ställen utan att någon som helst lagmässig prövning äger rum, med ofta akuta bristsituationer som följd. I vissa fall uppstår fullständig torrläggning av bäckar. I en rad fall förekommer dämning av bäckar som menligt kan påverka nedströmsintressen. Dessa bortlednings- och dämningsfall bör bli föremål för en prövning som kan ske på ett smidigt men från rättssäkerhetssynpunkt godtagbart sätt. Det kan ifrågasättas om ej nya former anpassade till dagens behov bör skapas för denna prövning. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär en ändring av gällande lagar för uttag av yt- och grundvatten för bl. a. lantbruksbevattning i syfte att fördela vattenresurserna på ett från samhällelig synpunkt lämpligt sätt.