ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G002172 · 1977-01-14 00:00:00 — av m. fl. om bibehållande av tullkammaren i Vid genomförandet av ny distriktsorganisation enligt Kungl. Maj:ts kungörelse 1973:883 ansåg tullstyrelsen att trafikunderlaget för en tullkammare borde omfatta minst 13 000 fortullningar (tullsedlar). Följande framgår av tabeller 1975. Tullstyrelsen föreslog indragning av tullkamrarna i , , , och . Sedermera har regeringen fattat beslut att bibehålla tullkammare i och samt i intill dess nuvarande tullförvaltare avgår med pension . län, som är mycket långsträckt, skulle därmed endast ha en tullkammare kvar. Avståndet från norra länsdelen till uppgår till mellan 15 och (). För talar såväl näringslivets som hamnverksamhetens progressiva utvecklingstendens i . startar en Ro/Ro-trafik till med ett nybyggt fartyg på ca dw, vilket kommer att anlöpa . Trafiken kommer troligen att utökas med anlöp även av . ASG har förvärvat tomtmark i för uppförande av en godsterminal, vilket kommer att medföra ökat antal fortullningar. Erfarenheten av den nya tullagen har visat att systemet kräver mera direktkontakt med tullkammaren än vad som förutsågs. Det är därför av vikt att tullkammaren placeras inom regionen, så att långa resor undvikes i största möjliga utsträckning. i län har förordat som centralhamn för län. Organisationsändringen medför ingen besparing, eftersom utökning sker vid tullkammaren i motsvarande minskningen i . Eftersom den ursprungliga målsättningen angående antalet tullsedlar frångåtts, bör det vara ett rättvisekrav att även tullkammaren i bibehålies. Sannolikt kommer utvecklingen att visa det motiverat med en tullkammare i även , och därtill kan ånyo framhållas att detta ej medför några ökade kostnader för statsverket samt överensstämmer med det undantag som gjorts för och . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förnyad prövning av möjligheten att bibehålla tullkammaren i . () ()
mot · G002173 · 1977-01-18 00:00:00 — av m. fl. om försäljningen av alcotest och alcolyser Alkoholpåverkade motorförare utgör en stor risk för trafikolyckor. Olycksrisken ökar redan vid relativt låga alkoholhalter. Tyvärr upplever inte den enskilde alkoholpåverkade föraren själv risken så stor att just han kan råka ut för en olycka. beslutade (prop. 1975/76:162) om ökade möjligheter för samhället att kontrollera motorförares nykterhet genom utandningsprov. I trafiknykterhetskommitténs betänkande (SOU 1970:61) poängteras betydelsen av information och upplysning om alkoholens negativa effekter vid bilkörning. Upplysningens målsättning skulle vara att föraren skall vara helt fri från alkohol vid bilkörning. betänkande visade att de personer som blir fällda för rattonykterhet har olika grad av alkoholproblem. Det är praktiskt omöjligt att själv bedöma hur alkohol finns kvar i blodet efter olika mängder av alkoholförtäring. Personen känner sig alkoholfri, men det är inte alltid en objektiv bedömning. För att underlätta för människor att själv kontrollera om alkohol finns kvar i blodet bör de olika utandningsapparater av engångsmaterial, alcotest och alcolyser, som polisen använder och som inte kräver någon form av specialutbildning för användande, saluföras av apoteken för att stå till allmänhetens förfogande. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om att alcotest och alcolyser skall vara åtkomliga för allmänheten, t. ex. genom försäljning på apotek. () () () ()
mot · G002174 · 1977-01-17 00:00:00 — av m. fl. om inköp av en polisbåt till väcktes i förslag om en förstärkning av sjöpolisverksamheten genom att en polisbåt, avsedd att betjäna , stationerades i . Trots en mycket välvillig skrivning från utskottets sida avslogs framställningen. har behovet av denna polisbåt ständigt ökat. Östergötlands kustområde är i den fysiska riksplaneringen klassat som primärt rekreationsområde, och turistströmmen dit förväntas öka betydligt. Enligt uppskattning i skärgårdsutredning besöker ca 18 000 personer skärgården en normalt vacker sommardag, varav 9 000 besöker egna fritidshus el ler är inackorderade medan de övriga 9 000 är på korttidsbesök. Enligt samma källa finns inom skärgårdsområdet 3 200 fritidshus. Den samordnade övervakning som f. n. sker med sjöpolisgrupp från i och , varav det sistnämnda länet disponerar 2/5 av båtens tid, är klart otillräcklig med hänsyn till föreliggande arbetsuppgifter i ett alltför stort övervakningsområde för en båtgrupp. Polisstyrelsen i har därför yrkat på inrättandet av en sjöpolisgrupp för att med båt övervaka allmän ordning och säkerhet, naturskyddsområden, naturvårdsbestämmelser, jakt- och fiskebestämmelser, fritidsbåttrafiken m. m. samt svara för service, brottsförebyggande upplysning och annan hjälp åt befolkningen och besökande turister i skärgården i . i har i skrivelse till i med åberopande av de utredningar som presenterats angående det rörliga friluftslivets utveckling i och med tanke på de naturreservat m. m. som planeras av centrala och regionala myndigheter, hemställt att kraftigt verkar för att tillräckliga resurser vad gäller bevakningsbåtar och dygnet-runt-personal framför allt vår, sommar, höst ställs till sjöpolisens och tullens förfogande för bevakning, service och informationsuppgifter i . i har i en skrivelse till yrkat att länet tillförs en polisbåt, placerad i . anför vidare: Från befolkningen vid kustområdet har till vid upprepade tillfällen framförts önskemål om att länet för en polisbåt och det har påtalats, att nuvarande polisbåt i icke är tillräcklig för hela kusten. Kustområdet i har ett synnerligen rörligt friluftsliv och befolkningen ökar därvid avsevärt. Antalet fritidsbåtar ökar markant. Svårigheter föreligger att på tillfredsställande sätt bevaka fiske, naturskyddsområden, fartbegränsningar etc. Med hänsyn härtill och det stora riksintresset för skärgården och dess utnyttjande vill kraftigt understyrka behovet av en polisbåt. Vi delar helt de synpunkter som framförts ovan och anser att frågan om en polisbåt stationerad i och med sitt verksamhetsområde förlagt till måste lösas. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär prövning och förslag om inköp av en polisbåt med stationering i . () ()
mot · G002178 · 1977-01-18 00:00:00 — 1976/77: 178 av herrar i och om kassett-TV till de svenska FN-bataljonerna För nyhetsförmedling och samhällsinformation utnyttjar t. ex. svenska FN-bataljoner utlandsprogram, svenska dagstidningar samt vistelselandets tidningar. Informationen kan spridas dels genom stencilerat blad, dels genom återutsändning på internt nät. Denna information och nyhetsförmedling upplevs inte som tillräcklig av personalen vid de åberopade . Dessa är alltför vana vid att även få ta del av TV-sända program för nyheter och information. Det är ett allmänt önskemål att TV-band (typ kasetter), upptagna ur det normala svenska TV-utbudet, skall kunna återges för bataljonernas personal. Speciellt gäller detta program av typen "Aktuellt , kommenterande nyhetsprogram, sport översikter, utlandsreportage samt svensk TV-teater. En liknande service lär ges till svenska handelsflottan, och möjligheten att i denna sak jämställa handelsflottan och FN-förbanden borde finnas. Det åberopade önskemålet för FN-bataljonernas personal kunde kanske övervägas för utlandssvenskar i stort. Personal inom utrikesförvaltningen, biståndsprojekten, folkrörelsernas missionsarbete eller fackliga projekt samt näringslivets engagemang i utlandet och våra utlandsskolor skulle kunna ha glädje av de åberopade . Frågan borde utredas av berört organ så att detta angelägna behov kunde tillmötesgås. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen sagts om behovet av kassett-TV till de svenska FNbataljonerna. () ()
mot · G002179 · 1977-01-14 00:00:00 — Motion 1976/77: 179 av om ersättning från allmänna försäkringen för psykoterapi I det praktiska vårdarbetet är man alltmer medveten om psykoterapins värde. Det är angeläget att samhället officiellt erkänner psykoterapin och att utbildningen i terapi förstärks. För psykoterapin som behandlingsform är det berikande att människor med förkunskaper från skilda vetenskapliga och praktiska områden engageras i arbetet. Det bör komma till uttryck däri att terapiutbildning i största utsträckning blir gemensam för läkare, psykologer och socialarbetare. Den som går i psykoterapi hos en läkare får läkarvårdsersättning genom sjukförsäkringen. När samma behandling ges av en psykolog eller socionom har ingen ersättning lämnats. Från folkpartihåll har föreslagits att den allmänna försäkringen skulle bidra till kostnaderna enligt samma grunder vid all behandling hos psykoterapeuter med av samhället erkänd utbildning och kompetens. 1 sitt av godkända betänkande (1973:25) har socialförsäkringsutskottet understrukit angelägenheten av att gällande ersättningsregler ändras, så att ersättning kan utgå även i fall då psykoterapeutisk behandling utförs av annan än läkare. En utvidgning av rätten till ersättning för vård eller behandling från sjukförsäkringen förutsätter att ansvarsförhållandena inom denna verksamhet och möjligheterna till offentlig kontroll av densamma är tillfredsställande klarlagda. Med tanke på att utbildningen i psykoterapi redan har fått fastare form och att terapeuterna har organiserat sig finns nu förutsättningar för en snabb lösning. Genom breddning av försäkringens ersättningsregler har man när det gäller hos sjukvårdshuvudmännen anställda psykologer i princip tillmötesgått önskan. När det gäller privatpraktiserande psykoterapeuter är frågan däremot ailtjämt olöst. Enligt min mening bör psykoterapeutisk och psykoanalytisk behandling, utförd av privatpraktiserande psykolog eller socionom med godkänd utbildning, jämställas med behandling av privatläkare. Reglerna i läkarvårdstaxan bör därför snabbt ändras, så att ersättning för behandling av privatpraktiserande psykoterapeut skall utgå på samma sätt som när behandlingen utförs av privatläkare. Då regeringen beslutar om läkarvårdstaxan bör uppfattningen ges regeringen till känna. Med hänvisning till vad som anförts hemställer jag att sorn sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om ersättning från allmänna försäkringen för psykoterapi.
mot · G002180 · 1977-01-18 00:00:00 — Motion 1976/77: 180 av m. fl. om en försäkringsrätt i 1 enlighet med utredningsförslaget angående översyn av besvärsorganisationen inom socialförvaltningen m. m., Försäkringsrätt och försäkringsdomstol, föreslås att en försäkringsrätt förläggs till . Utredningen har i fråga om lämplig förläggningsort för en mellaninstans i diskuterat eller och slutligen stannat för . Man synes därvid ha fäst särskild vikt vid att centralkontor för finns i och att det där finns medicinska universitetskliniker. I finns såväl hovrätt som kammarrätt, vilket måste tillmätas stor betydelse för uppbyggnaden av och rekrytering av personal till mellaninstanserna antingen denna integreras med kammarrätten eller bildar en särskild domstol. I övrigt bör framhållas att , som är centralsjukhus för , har alla de medicinska discipliner som normalt finns på ett länssjukhus. Vidare utbyggs ytterligare den statliga högskoleutbildningen i högskoleregionen . Centralkontor för finns på nära håll i med goda kommunikationer mellan de båda kommunerna. Kommer domkretsens område att omfatta kammarrättens jurisdiktionsområde innebär det att förutom Norrlandslänen även inkluderas i verksamhetsområdet. Lokaliseringen av försäkringsrätten kan därvid ha stor betydelse med tanke på befolkningsfördelningen inom domkretsen. Kommer dessutom den nya försäkringsdomstolen att tillämpa muntligt förhandlingsförfarande och dessa förhandlingar sker på stationeringsorten måste kommunikationerna tillmätas hög prioritet. Därför talar utomordentliga skäl för en lokalisering till . Med hänvisning till det anförda föreslås att ger regeringen till känna att den vid utarbetandet av proposition i frågan föreslåratt försäkringsrätten för förläggs till .
mot · G002181 · 1977-01-18 00:00:00 — Motion 1976/77: 181 pågår en utveckling som de facto innebär en ökad integration av utlandssvenskarna i svensk samhällsstruktur. Detta gäller såväl rättigheter som skyldigheter. Rösträtten har utvidgats, och ytterligare utvidgning kommer att föreslås årets riksdag. Skattskyldigheten ökar genom att såväl internationellt (inom ) som bilateralt (i samband med dubbelbeskattningsavtal) strävar efter att så stor del som möjligt av utlandssvenskarnas inkomster skall kunna beskattas i , däribland också pensioner och ersättningar från socialförsäkringssystemet. Mot den bakgrunden är det konsekvent att också de sociala rättigheterna för utlandssvenskarna ökar. fick pensionskommittén i uppdrag att se över bestämmelserna om utlandssvenskars rätt till folkpension. Men är möjligheterna för utlandssvenskar att komma i åtnjutande av svenska sjukvårdsförmåner mycket små. 1 takt med att allt större delar av utlandssvenskarnas inkomster beskattas i blir detta alltmer otillfredsställande. Särskilt gäller det pensionärer, som kanske får hela sin inkomst beskattad i men som i motsats till Sverigeboende pensionärer helt eller till största delen går miste om svenska sjukvårdsförmåner. Det vore rimligt om de ökade skatteskyldigheterna för utlandssvenskar, inte minst pensionärer, i högre grad åtföljdes av ökade rättigheter. Mot bakgrund av det anförda hemställer jag att hos regeringen begär utredning om vidgad rätt till svenska sjukvårdsförmåner för utlandssvenskar, i första hand pensionärer.
mot · G002182 · 1977-01-17 00:00:00 — Motion 1976/77: 182 av m. fl. om övergångsbestämmelser för rätt till pension inom domänverket har det framkommit att en rad gamla skogsarbetare kommit i kläm mellan paragrafer på grund av en något stelbent tillämpning av dessa. Det gäller frågan om pension för dem som på grund av arbetsbrist inte har fått arbete tillräckligt många dagar för att få pensionspoäng. Enligt tidigare bestämmelser reduceras pensionen när en arbetare inte arbetat minst . Detta gäller fortfarande för åren . Men var det svårt för många skogsarbetare att nå upp till 140-dagarsgränsen. Då förlorades pensionspoäng, och pensionen reduceras nu i enlighet därmed. Skogsarbetare som fyllt har i stället för hygglig pension fått en chock. Som exempel kan nämnas en gammal skogsarbetare som bara fick ihop 36 pensionsgrundande månader. Eftersom domänverket i likhet med andra skogsbolag reducerat sin personal innebär detta också att skogsarbetare fatt sparken före pensionsåldern. Då utfaller i stället egenlivränta. Egenlivränta utgår om man slutat i statlig tjänst före pensionsåldern. Det har då ingen betydelse om man slutat frivilligt eller ej. Egenlivräntan utfaller dessutom inte förrän man fyllt . Det är också att märka att de personer det handlar om inte hunnit skrapa ihop till någon ATP. Det finns också exempel på att gamla skogsarbetare inte kunnat styrka sin arbetade tid. fanns ingen arkivering av arbetstider på domänverket. För tiden har skogsarbetare måst försöka styrka sin arbetade tid genom att söka upp kronojägare och andra tjänstemän för att få intyg, och detta har inte alltid varit möjligt. Det stora problemet är alltså reduktionen av tiden och reglerna om minst . Dessa bestämmelser ha oförskyllt drabbat ett mindre antal gamla skogsarbetare. har både när det gäller pensioner och månadslön varit ett steg före de privata skogsägarna. Det är därför beklagligt att enstaka äldre skogsarbetare, som arbetat åt domänverket, kommit i kläm mellan paragrafer. De arbetare som hädanefter går i pension kommer sannolikt inte att drabbas av dessa bestämmelser, eftersom skogsnäringen nu bedrivs året om. En generösare behandling av det fåtal skogsarbetare som här är i fråga bör fortsättningsvis ske. Några stora pengar torde det inte handla om. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen anhåller att pensionskommittén genom tilläggsdirektiv får i uppdrag att utreda frågan om övergångsbestämmelser för rätt till pension inom domänverket. (vpk) (vpk)
mot · G002186 · 1977-01-17 00:00:00 — om försöksverksamhet med omhändertagande av berusade personer tillkom den lag som avkriminaliserade fylleriförseelserna. Man skall nu inte längre hos polisen omhänderta berusade personer för fylleri utan i stället behandla dem som vårdbehövande. Enligt den nya lagen kommer ansvaret för omhändertagande av berusade personer i fortsättningen att förutom polisen åvila sjukvården och socialvården. Besvärliga gränsdragningsproblem och ansvarstaganden kommer säkerligen att uppstå. Förvånansvärt är att detta nya ansvar tilldelats polis och sjukvårdspersonal utan att några nya resurser ställts till deras förfogande. Tanken bakom lagen om omhändertagande av berusade personer är god men man måste bli tveksam beträffande effekten, då det är de instanser inom sjukvården som redan befinner sig i besvärliga situationer som får nya uppgifter, nämligen sjukhusens akutmottagningar, distriktsläkarvården och psykiatrin. har uttalat sig om målsättningen för vården och att efter viss försöksverksamhet en plan förden fortsatta verksamheten skall läggas fram. F. n. pågår försöksverksamhet i med bl. a. en avgiftningsenhet och en eftervårdsenhet. Man säger dessutom i budgetförslag att man avser att påbörja försöksverksamhet på ytterligare några orter. Det borde då vara lämpligt att förlägga en sådan försöksverksamhet till något av våra storstadsområden. Problemet med omhändertagande av berusade är mycket stort i . har där omhändertagits 26 000 - 28 000 . Det är därför ett angeläget behov att få en väl fungerande vårdkedja för omhändertagande av berusade personer. En försöksverksamhet borde därför ske i efter samråd med och och i samarbete mellan dessa och . Initiativ måste tas från centralt håll för att utreda de utökade resurser som behövs för att lagen skall kunna tillämpas på rätt sätt. Detta gäller både försöksverksamheten och generellt. Med anledning av vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att ges i uppdrag att i samarbete med och starta en försöksverksamhet för omhändertagande av berusade personer.
mot · G002187 · 1977-01-14 00:00:00 — inrättades en utbyggande. Sedan numera alla större undervisningssjukhus färdigställts, har denna nämnd blivit alltmera onödig och huvudsakligen verkat fördröjande - och därmed fördyrande - på byggnadsverksamheten inom undervisningssjukhusens område. Vid det här laget framstår nämnden i huvudsak som ett självändamål. I överensstämmelse med strävandena att avbyråkratisera statsförvaltningen synes nämndens verksamhet böra upphöra. Eventuellt resterande uppgifter torde med fördel kunna anförtros åt andra organ. Något särskilt anslag för nämnden finnes ej upptaget under särskild rubrik i budgetpropositionen bil. I den mån kostnaderna beräknats under kommittéanslaget kan detta minskas med de verkliga kostnaderna för nämndens verksamhet. att hos regeringen anhåller att upphör.
mot · G002188 · 1977-01-18 00:00:00 — Motion 1976/77:188 av herrar i och i om en rikskampanj mot allergisjukdomarna Kunskaperna om allergier är redan mycket stora. De är tillräckliga för att avskaffa allergin genom en rikskampanj av samma slag som mot tuberkulosen. Detta framgår av en rapport med , sammanställd av och för byggforskningsrådet. Mer än var tionde person har allergi, och andelen ökar. Symptomen är allt från lindrig snuva till chocker med dödlig utgång. Det är fråga om en folksjukdom. Allergin utlöses av upprepad kontakt med s. k. allergener. De finns i många olika ämnen, exempelvis i pollen, djurhår, mögel, fisk m. m. Kunskaperna om allergier och allergener är så stora att man skulle kunna göra ett detaljerat förslag om en flerårig kampanj för att avskaffa de allergiska symptomen, framgår det av den åberopade rapporten. Rapporten föreslår också att man lägger upp en tioårskampanj för att avskaffa folksjukdomen och därmed avskaffa de allergiska symptomen. Åtgärderna som skulle ingå i kampanjen är bl. a. test på alla nyfödda för att fastställa om de är disponerade för att få allergi, allergimärkning av läkemedel, matvaror och hygienprodukter, produktkontroll av alla varor som allmänheten kommer i kontakt med, rökförbud i offentliga lokaler och på arbetsplatser, alternativa metoder för rening av dricksvatten, allergisanering av stadsbebyggelse och allmänna lokaler samt av barn- och ungdomslokaler och anpassning av bostäder och arbetsplatser till allergiker. Vidare omnämner rapporten följande åtgärder: förbud att plantera växter i tätbebyggda områden, inrättandet av djurfria zoner, förbättrade städmetoder samt kontroll över huvud taget. Med anledning av ovanstående hemställs att beslutar att hos regeringen begära en förutsättningslös utredning som syftar till en rikskampanj för att avskaffa allergisjukdomarna. () ()
mot · G002189 · 1977-01-18 00:00:00 — om arbete i grupp inom sjukvården Utvecklingen inom sjukvården har foljt en löpandebandprincip med en stark intresseinriktning på den medicinska tekniken men där man har försummat det sociala-psykologiska behovet som följer med sjukdomen. En delvis ny vårdideologi börjar nu växa fram, och man börjar inse att patienten bör vara en aktiv medlem i vårdlaget som skall informeras och själv kunna ta ställning och ansvar för sin vård. Detta förutsätter att man överger löpandebandprincipen, där en patient under loppet av kan behandlas av ett 20-tal olika vårdfunktionärer, och går in för gruppvård. Gruppvården innebär att personalen arbetar i lag där varje grupp har ansvaret för ett begränsat antal patienter. Denna vård kräver skenbart mer personal, men medför med säkerhet stora besparingar i form av en bättre patientvård, kortare vårdtider, lägre personalomsättning och mindre sjukfrånvaro. Patienterna får en individuell vård av personal de lär känna, och på så sätt kan patienterna också aktivt delta i sin vård. Arbetet blir också mer demokratiskt, och man kan tillvarata personalens kunskap och erfarenheter. Det pågår en fortlöpande utveckling av olika former av gruppvård i vårt land, men den behöver utökas och för att uppnå goda resultat även tillämpas under kvällstid. Minst en sjuksköterska måste ingå i varje grupp, och det är viktigt att även läkarna på ett naturligt sätt inlemmas i arbetsorganisationen. Genom ett sådant vårdarbete ökar tillfällena till handledning och undervisning, och man utarbetar en vårdplan och målsättning för varje patient i samarbete med densamma. Gruppvården ger en positiv vårdsituation och därmed mänsklighet, vänlighet och trygghet i vården från en personal som förstår och som kan förverkliga sig själv och känna tillfredsställelse i arbetssituationen. För att detta skall kunna genomföras krävs att ali vårdpersonal får utbildning för sina arbetsuppgifter, inte minst inom de områden som rör de sociala och psykologiska dimensionerna av den kroppsliga sjukdomen. När gruppvård efter hand får prövas och blir det naturliga och vanliga sättet för vård skapas förutsättningar för att förändra den hierarki som tyvärr är alltför vanlig på våra sjukvårdsinrättningar. 1 1976/77. Stora besparingar kan säkert göras om man kan reducera en hel del av de undersökningar och behandlingar som patienten inte har behov av eller har efterfrågat utan som utförs slentrianmässigt och i stället använder dessa resurser som då frigörs för en hälso-och sjukvård med mänsklighet, förståelse och medkänsla. Med anledning av det i motionen anförda hemställs att hos regeringen anhåller att åtgärder vidtas i syfte att påskynda att vårdarbetet organiseras så att personalen arbetar i grupp (vårdlag) inom hela hälso- och sjukvårdssektorn.