mot · G002587 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 587 av herrar Schött och om den gemensamma valdagen I motion till /76 framhöll vi: Den gemensamma valdagen ingick som ett av flera moment i författningskompromissen . De tidigare självständiga kommunala valen inordnades därmed i riksvalen, mandatperioderna förkortades från fyra till , och den gamla tvåkammarriksdagen ersattes av en stor ny enkammarriksdag. Det nya valförfarandet inleddes vid 1970-års val och upprepades vid val. Under innevarande år - - skall de tredje valen med gemensam valdag genomföras. Det hävdades vid författningskompromissens ingående att samhällsfrågorna på riks-, regional- och lokal nivå skulle ses som en helhet och präglas av likvärdiga bedömningar och värderingar. Riks-kommunalt samband användes som argument för den gemensamma valdagen. uttalades dock från många håll en oro för kommunernas och landstingens situation i ett läge där deras politiska beslutsfattare skulle utses efter en valrörelse främst präglad av rikspolitisk debatt och rikspolitiska värderingar. Den förkortade mandatperioden ansågs också försvåra och försämra kontinuiteten i det lokalpolitiska arbetet. Alla dessa argument äger fortfarande giltighet. Otvivelaktigt föreligger ett behov av att se de politiska frågorna i ett riksperspektiv, och i många frågor är ett nära samarbete mellan nivåerna en förutsättning för ett framgångsrikt samhällsarbete, men vart tar den kommunala självstyrelsen vägen om kommuner och landsting reduceras till verkställare av statsmakternas beslut och i varje läge underordnas prioriteringar på riksnivå. Erfarenheterna från valrörelserna 1970 och 1973 tyder också på att det rikspolitiska materialet, de rikspolitiska frågorna och partiledarna främst fångat allmänhetens och massmedias intresse och att väljarnas valhandling främst haft rikspolitiska utgångspunkter. De redovisningar av s. k. splittrad röstning som lämnats jävar inte detta påstående även om den reella möjligheten att "byta parti" inne i vallokalen är en intressant aspekt på den gemensamma valdagen. Några procent av valmanskåren synes ha stött olika partier i riksdags-, landstings- och kommunalvalen. Den förkortade mandatperioden upplevs uppenbarligen på alla tre nivåerna som en försämring, som treårsavståndet mellan de allmänna valen inverkar dämpande på det politiska intresset. En inträngande analys av de problem som sammanhänger med den gemensamma valdagen borde inledas efter 1976-års val och presenteras så att ev. aktualiserade ändringar kan verkställas . Eftersom den viktigaste aspekten på den gemensamma valdagen direkt berör den kommunala demokratin borde det vara rimligt att Utredningen om den kommunala demokratin utvärderade erfarenheterna , 1973 Enligt utredningens direktiv (1970) skulle utredningen bl. a. ha den gemensamma valdagen som en av utgångspunkterna för sina kommunaldemokratiska överväganden, varför enligt huvudbetänkandet (SOU 1975:41) utredningen icke diskuterat den gemensamma valdagens effekter för den kommunala demokratin och den lokala självstyrelsen. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställes att hos regeringen begär tilläggsdirektiv för Utredningen om den kommunala demokratin beträffande den gemensamma valdagens konsekvenser för den kommunala demokratin. Sedan motionen väcktes har ytterligare ett val med gemensam valdag genomförts i vårt land, och ytterligare beslutsunderlag har därmed framkommit. I vår motion har vi främst diskuterat konsekvenserna förden kommunala demokratin med gemensam valdag. Det finns därutöver anledning att ingående studera avvägningen mellan den rikspolitiska och den kommunalpolitiska andelen av massmedias valbevakning. Studerar man pressbevakningen av valrörelsen får man ett massivt intryck av en riksdagsvalrörelse med betoning på riksfrågor och partiledare. Främst i radio/TV:s riksbevakning och i dagstidningarna i storstäderna försvann totalt de lokala frågorna, och man nämnde i stort sett inte kommunalvalet och de personer som kandiderade till kommunfullmäktige och landsting. Analyser av denna pressbevakning saknas dock, liksom av det informationsflöde som formulerade 1976-års valresultat. Om huvuddelen av väljarkåren fick sitt väljarbeteende påverkat av rikspolitisk information när de röstade på riks- och kommunalval, är detta ett starkt argument att finna nya former för kommunalvalen. Om, å andra sidan, riskpolitiska värderingar och kunskaper om lokalpolitisk verksamhet ledde till s. k. splittrad röstning, kan detta användas som argument för en bevarad gemensam valdag. Över huvud taget vet vi dock på tok för litet om den gemensamma valdagens konsekvenser för väljarbeteenden och dess konsekvenser för den kommunala demokratin. Innan slutgiltig ställning tas till frågan om en ev. återgång till skilda valdagar bör en ordentlig och bred utvärdering och analys göras, byggd på erfarenheterna från de tre valen 1970, 1973 och 1976. Valdeltagandet vid 1976-års val låg över 90 96 - i stort sett lika högt i alla tre valen, dock något lägre i valen till kommun och landsting. I dessa val var visserligen antalet presumtiva väljare betydligt högre på grund av att invandrarna fått rösträtt. Frekvensen invandrarröster visade sig emellertid vara lägre. Det utredningsarbete som vi i denna motion efterlyser bör utmynna i ett förslag till , antingen för en bevarad gemensam valdag på grund av i utredningen redovisade bedömningar eller i ett förslag till skilda valdagar för riksdagsval resp. kommunala val. Argumenten för en sådan åtgärd, redovisade i utredningens förslag, skall kompletteras med förslag till åtgärder beträffande mandattidernas längd i de skilda valen. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att hos regeringen begär tilläggsdirektiv för utredningen om den kommunala demokratin beträffande den gemensamma valdagens konsekvenser för den kommunala demokratin, 2. att hos regeringen begär att en utredning tillsätts för att utvärdera och analysera efarenheterna av den gemensamma valdagen vid 1970, 1973 och val. () ()