mot · G0021220 · 1977-01-21 00:00:00 — Motion 1976/77:1220 av m. fl. om stöd till biodynamisk odling Önskvärdheten av att minska användningen av giftiga kemikalier och utveckla mer ekologiskt anpassade produktionsmetoder är påtaglig inom de flesta produktionsområden och däribland jordbruket. En begränsning av användningen av biocider och konstgödsel inom jordbruket skulle medföra fördelar bl. a. genom minskade föroreningsrisker och genom minskat energibehov. Arbetet för att begränsa behovet av konstgödsel och kemikalier inom jordbruket måste föras på bred front, och samhället har anledning att stödja detta arbete på flera olika sätt. Dels bör samhället stödja en forskningsoch försöksverksamhet som bygger på gradvisa anpassningar av de nu allmänt gängse jordbruksmetoderna i riktning mot minskade miljörisker och bättre resurshushållning. Dels finns det anledning för samhället att stödja försök med jordbruksverksamhet där man helt avstår från användningen av konstgödsel och kemiska bekämpningsmedel Inom den biodynamiska odlingen har pågått ett utvecklingsarbete i syfte att utan handelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel nå en hög avkastning på jorden och undvika sjukdomar av olika slag. I stället för att satsa på kemikalier har man inriktat sig på att vidareutveckla växtföljder, komposteringsmetoder och biologiskt sammansatta preparat. Därigenom undviker man de miljöbelastningar som stora konstgödselgivor och användningen av bekämpningsmedel kan innebära. Energiåtgången, som för jordbruksdriften i betydande grad gäller framställningen av konstgödsel, skärs ned radikalt. bedrivs jämförande försök mellan vanlig och biodynamisk odling i samarbete mellan och Nordisk forskningsring i . De resultat som framkommit ger vid handen att de praktiska och ekonomiska förutsättningarna för att bedriva biodynamisk odling är betydligt bättre än vad man tidigare allmänt ansett. Resultaten pekar på att hektarskörden räknat i Megajoule är lägre för den biodynamiska odlingen än för den vanliga. Det något lägre skördeutfallet kompenseras dock genom att de biodynamiska produkterna visar en betydligt större lagringsförmåga och högre näringskvalitet. För producenten innebär det också från ekonomisk synpunkt en viktig kompensation att han slipper utläggen för handelsgödsel och bekämpningsmedel. En SIFO-undersökning, som publicerades i tidningen , visade ett stort intresse bland svenska jordbrukare för s. k. naturenlig odling även om priset skulle bli en kraftigt minskad skörd. Bland konsumenterna finns också ett stort intresse, och de gjorda näringsundersökningarna tyder på att detta intresse är välmotiverat. Det är ett naturligt krav på varje jordbruksmetod att den skall ge brukaren en god bärgning och konsumenten livsmedel till ett måttligt pris. Hittillsvarande erfarenheter både av den praktiska driften vid de biodynamiska lantbruk och handelsträdgårdar som redan finns och av Ultuna-Järnaförsöken pekar på att även detta kan uppnås med biodynamisk odling. Det krävs självfallet mer erfarenhet för att bedöma vilken betydelse den biodynamiska metoden kan få för svenskt jordbruk. 1975/riksdag ställde sig positiv till fortsatt forskning kring den biodynamiska odlingen. Det måste ligga i samhällets intresse att låta olika jordbruksmetoder utvecklas på någorlunda lika villkor. Endast därigenom är det möjligt att få en bredare erfarenhet av olika metoders för- och nackdelar. Genom att ge den biodynamiska metoden och andra s. k. naturenliga metoder bättre utvecklingsbetingelser kan det också bli möjligt att därifrån hämta impulser av värde för det vanliga jordbruket Stöd till existerande verksamhet När det gäller den biodynamiska odlingen förefaller det naturligt att samhället i första hand stöder den forskning, rådgivning, utbildningsverksamhet och kvalitetskontroll som redan finns etablerad. Den biodynamiska forskningen bedrivs av Nordisk forskningsring vid en försöksstation i utanför med en fast engagerad forskare samt mer tillfälliga forskarinsatser när ekonomin så medger. Verksamheten är helt beroende av frivilliga medel. Svenska biodynamiska föreningen svarar bl. a. för rådgivning till odlarna och allmän information om den biodynamiska odlingen t. ex. vid jordbruksskolor. Rådgivningsverksamheten bedrivs av två konsulenter på heltid och en på deltid. Föreningen ger också ut en tidskrift som utkommer . Verksamheten finansieras nästan helt genom medlemsavgifter. begränsade personella resurserna gör att man har svårigheter att svara upp mot efterfrågan på konsulentbesök. Vid Skillebyholm i finns en ettårig utbildning i biodynamisk odling. Där kan man ta emot ett 20-tal elever , vilket bara är en mindre del av dem som söker sig till utbildningen. Eleverna måste själva betala sitt uppehälle och huvuddelen av undervisningskostnaderna. svarar för kontrollen av den biodynamiska odlingen och de biodynamiska produkterna. Endast odlare som uppfyller givna villkor när det gäller metoder och kvalitet har rätt att använda demetermärket och beteckna sina produkter som biodynamiska. Kontrollen sker dels genom fältinspektioner i samarbete med , dels genom produktanalyser vid Nordisk forskningsrings laboratorium. Den här beskrivna verksamheten har byggts upp genom frivilliga insatser och ofta med betydande personliga uppoffringar för de engagerade. Verksamheten motsvarar sådant som, när det gäller annat jordbruk, antingen bedrivs i samhällets regi eller stöds ekonomiskt av samhället. Det är uppenbarligen ett samhällsintresse att den biodynamiska odlingen kan fortsättas och vidareutvecklas. Därmed är det också rimligt att samhället lämnar ett ekonomiskt stöd till forskning, rådgivning, utbildning och kvalitetskontroll för den biodynamiska odlingen. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar hemställa hos regeringen om en skyndsam prövning av förutsättningarna för statligt ekonomiskt stöd till forskning, rådgivning, utbildning och kvalitetskontroll för den biodynamiska odlingen. () () () ()