ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G102135 · 1977-11-24 00:00:00 — med anledning av propositionen 1977/78:50 om ändring i byggnadsstadgan (1959:612), m. m. I propositionen föreslås bl. a. att för byggnader som uppförts med byggnadslov tidigare än skall kunna åläggas att åtgärder vidtas för förbättrad sophantering i princip till för nybyggnad gällande standard. Förslaget genombryter, vilket också lagrådet framfört, tidigare omfattade principer, nämligen att byggnadsbestämmelser inte ges retroaktiv verkan mot äldre bebyggelse utan samband med sådan ombyggnad eller renovering som fordrar nytt byggnadslov. Lagrådet har i anslutning till sin kritik föreslagit justeringar i lagstiftningen. Med lagrådets ändringsförslag kan undvikas att förbättringskraven på en äldre bebyggelse kan fastställas först i samband med påföljdsförfarandet. Det finns goda skäl hävda, att medborgarna från rättssäkerhetssynpunkt skall veta samhällets krav, innan påföljdsförfarande inleds. Med lagrådets lösning undgår man också otympligheten att frivilliga åtgärder skall kunna förhandsprövas. I förslaget hävdas, att byggnadsnormer skall utfördas för att bringa klarhet i åtgärdskraven. Det är känt att byggnormerna utvecklats i en alltmer krånglig och svårtydbar riktning, och det torde vara svårt att formulera normer som täcker alla de skiftande situationer som uppkommer vid förverkligande av nya krav på äldre bebyggelse. Normer kan med andra ord inte ersätta de tillämpade organens prövning och intresseavvägning i det särskilda fallet. Med hänsyn till det anförda bör utskottet följa lagrådets förslag och föreslå den ändring lagrådet förordat. Under hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att 82 a § i förslaget till lag om ändring i byggnadsstadgan skall ha följande lydelse: Till byggnad som har uppförts före eller för vilken byggnadslov har beviljats före nämnda dag skola höra sådana i 46 § andra stycket 5 avsedda anordningar som enligt gällande normer skäligen kunna fordras för att åstadkomma godtagbara arbetsförhållanden för dem som hämta avfall från byggnaden. att sådana anordningar som sägs i första stycket saknas eller att förefintliga anordningar är otillräckliga, skall nämnden besluta om vilka anordningar som skall inrättas. Bestämmelserna i lagen (1976:666) om påföljder och ingripanden vid olovligt byggande m. m. äger tillämpning endast om beslut som avses i andra stycket meddelats. Bestämmelserna i 44 § 7 mom. om portar och liknande anordningar skola tillämpas i fråga om byggnad som har uppförts före eller för vilken byggnadslov har sökts före nämnda dag.
mot · G102136 · 1977-11-24 00:00:00 — med anledning av propositionen 1977/78:61 om ökat stöd till barnfamiljerna m. m. åtstramningspolitik från regeringens sida med bl. a. momshöjning och devalveringar som accelererat inflationstakten i har i allmänhet riktats mot löntagarna i samhället men i synnerhet hårdast drabbat låglönegrupper och barnfamiljerna. Denna politik har resulterat i en sänkt konsumtionsnivå och därmed försämrade levnadsbetingelser. kommunisterna har vid flera tillfallen påtalat ett demokratiskt alternativ till den nu förda ekonomiska politiken, vilket genom ökad köpkraft hos de stora befolkningsgrupperna,statliga industrisatsningar, stopp för monopolens spekulationer och kapitalexport samt genom en ökad statlig och reformverksamhet skulle med utgångspunkt i löntagarnas intressen vara en politik mot den svenska ekonomiska krisen. inflation, som uppgick till , kommer efter prisregleringens upphörande att ånyo kraftigt kliva uppåt. En rimlig bedömning är . Prishöjningarna på dagligvaror har haft en ännu brantare kurva,och för matpriserna är 20 procents stegring en rimlig siffra. Med anledning av denna utveckling är regeringens förslag om ökat stöd till barnfamiljerna otillräckligt. Barnfamiljer och låglönegrupper, som använder hela hushållsbudgeten till konsumtion av dagligvaror och nödvändiga utgifter, kompenseras inte i full utsträckning genom regeringens förslag. Höjningen av barnbidragen per barn och år har inte inneburit en full kompensation för årets prisstegringar på dagligvaror. Regeringens förslag i propositionen innebär från en höjning av barnbidragen från . Detta är endast en höjning med som inte på något sätt kommer att kompensera barnfamiljerna förväntade prisstegringar. Av prognoser, vilka oftast är för lågt värderande, framgår att inflation bedöms bli . Vi föreslår att barnbidragen höjs från . per barn och år för att kompensera urgröpning och nå full kompensation 1978. Höjningen bör också gälla från . Vidare föreslås att studiebidraget höjs i motsvarande grad från nuvarande . Propositionens förslag om höjningar av hyresgränserna för bostadsbidragen för barnfamiljer med i genomsnitt innebär inte full kompensation i förhållande till de varslade hyreshöjningarna. Vi föreslår att de övre hyresgränserna för 1- och 2-barnsfamiljer höjs från nuvarande . till , för 3- och 4-barnsfamiljerna från . och för 5- och flerbarnsfamiljerna från . motsätter vi oss att de nedre hyresgränserna höjs i motsvarande grad. Vi föreslår att de förblir oförändrade. Vi förutsätter att samtliga justeringar träder i kraft från . Med hänvisning till ovanstående föreslås att beslutar 1. att barnbidragen höjs från . per barn/år, 2. att studiebidragen höjs från . 3. att de övre hyresgränserna för bostadsbidrag för barnfamiljer höjs för 1- och 2-barnsfamiljer från . till , för 3och 4-barnsfamiljer från . och för 5- och flerbarnsfamiljer från .
mot · G102141 · 1977-11-24 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /78 I propositionen 1977/78:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /78 föreslås under femte huvudtiteln m. m. att en försöksverksamhet med tillnyktringsenheter startas i , , , och . Den tidigare planerade försöksverksamheten i har påbörjats. Den försöksverksamhet som staten i samråd med berörda kommuner skall bedriva bör ha till syfte att ge sådana erfarenheter att alla kommuner kan få nytta av den. Det är därför beklagligt att är helt undantaget från den planerade försöksverksamheten. Med de speciella problem som råder i och med hänsyn till att nära en femtedel av landets befolkning bor i bör det vara mycket angeläget att en försöksverksamhet kan komma till stånd inom detta område. Det är ytterst osäkert om erfarenheterna från de föreslagna försöksorterna kan bli användbara i . Visserligen är upptaget som försöksort, men förhållandena i de båda storstadsområdena är inte jämförbara med varandra. Därtill kommer att projektet i är begränsat till att avse endast åldersgrupper under . Socialministern har i uttalat att det hade varit värdefullt om hade kunnat omfattas av försöksverksamheten. Orsaken till att inte finns med sägs vara ekonomiska problem samt att något realistiskt projekt inte kunnat presenteras. Helt klart är emellertid att både och kommun har visat stort intresse för att få till stånd en försöksverksamhet tillsammans med sjukhuset. Representanter för både och kommun har uttalat sin beredvillighet att medverka till ett realiserande av detta projekt. Dessutom har hemställt hos regeringen om ett annat försöksprojekt kopplat till bl. a. Mariapolikliniken. Utformningen av detta projekt har ifrågasatts, men är villigt till fortsatta diskussioner om projektets utformning, omfattning och lokalisering. Det är mycket angeläget att en försöksverksamhet kan komma till stånd inom . Det är därför av stort värde att regeringen tar upp förhandlingar med och berörda kommuner för att i samråd utforma en försöksverksamhet inom . 1* 1977/78. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att med anledning av propositionen 1977/78:25 bilaga 4, [2] J5. angående bidrag till kommunala nykterhetsnämnder m. m. som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om värdet av att försöksverksamheten med tillnyktringsenheter vidgas till att omfatta . () () wictorsson (s)
mot · G102144 · 1977-11-24 00:00:00 — med anledning av propositionen 1977/78:31 om riktlinjer i den fysiska riksplaneringen för vissa s. k. obrutna fjällområden I propositionen 1977/78:31 anges 14 områden i fjällvärlden, s. k. obrutna fjällområden, som är nästan helt orörda och som också i fortsättningen bör undantas från tyngre exploateringsföretag. Propositionen föreslår att anläggande av vägar, vattenkraftstationer och gruvor samt intensivskogsbruk principiellt inte bör få förekomma inom de aktuella områdena. Vi har förståelse för de betydelsefulla bevarandeintressen som propositionen tar hänsyn till. Vi anser emellertid att, när det gäller skogsbruket, avverkning bör få utföras. Som departementschefen påpekar är det av vikt att skogsråvara finns tillgänglig för den lokala skogsindustrin. Det förhållandevis stora område som undantas kan få negativa effekter. Vi syftar då på sysselsättningen såväl i skogen för markägare och skogsarbetare som på sysselsättningen i den lokala förädlingsindustrin. Det är därför viktigt att den detaljerade utformningen av reglerna för skogsbruket i de obrutna fjällområdena grundas på bedömningar som gjorts i nära samråd med lokala och regionala instanser. Beträffande frågan om en vägförbindelse mellan Storjola och Ankarvattnet vill vi ansluta oss till de synpunkter som framförts från kommun och från i , i vilka framhålls att den planerade vägen mellan och har betydelse för dessa orters fortsatta utveckling av turismen. Med stöd av det anförda hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande skogsbruket, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vägförbindelse Storjola-Ankarvattnet.
mot · G102145 · 1977-11-24 00:00:00 — med anledning av propositionen 1977/78:31 om riktlinjer i den fysiska rikspianeringen för vissa s. k. obrutna fjällområden I propositionen 1977/78:31, Riktlinjer för den fysiska rikspianeringen för vissa s. k. obrutna fjällområden, föreslås mycket starka begränsningar av möjligheterna att undersöka och prospektera mineralfyndigheter inom dessa områden. 1 propositionen säger föredragande statsråd också att gruvdrift normalt måste hänföras till sådan tyngre exploatering som inte bör medges inom obrutna fjällområden. Enligt propositionens förslag kommer nära två tredjedelar av den prospekteringsbara fjällterrängen att omfattas av bestämmelserna om obrutna fjällområden. De delar som ligger utanför områdesgränserna är fördelade på skilda områden och smala tungor. Praktiskt taget hela det område som berörs av utredningen utgörs av, geologiskt sett, tämligen unga och geologiskt intressanta bergartsserier. Vissa ekonomiskt viktiga mineraliseringar har ägt rum . , Stekenjokk och Remdalen är några exempel. Dessa mineraliseringar har haft stor betydelse för sysselsättning och utveckling i områdena. Intresset för prospektering inom fjällområdena har ökat markant . Lovande fynd av magnesit, dolomit och kalksten har gjorts inom områdena. De utgör intressanta kompletteringar till de betydande malm- och uranmineraliseringar som finns inom området. Det är från nationell hushållnings- och försörjningssynpunkt angeläget att erhålla kunskap om mineralpotentialen i de aktuella områdena. Ett sätt att till en rimlig kostnad erhålla dessa kunskaper är att genomföra en regional översiktsprospektering. En sådan prospektering bör främst syfta till att undersöka förutsättningarna för förekomsten av mineralfyndigheter och erhålla indikationer på mineralförekomster. Ett sådant uppdrag bör utföras , och uppdraget bör ges till Geologiska undersökningar (SGU). Arbetena bör finansieras med särskilda anslag. Genom en sådan översiktsprospektering inom obrutna fjällområden kan man klarare urskilja de områden som har mera direkt intresse för en fyndighetsinriktad prospektering. kan andra områden redan på ett tidigt stadium avföras som mindre intressanta från prospekteringssynpunkt. Det finns stora allmänna och vetenskapliga intressen av att vissa fjällområden så långt möjligt bevaras orörda. Mot dessa önskemål kan komma att ställas berättigade samhällsekonomiska och försörjningsmässiga krav. Det är då väsentligt att samhället har en allmän kännedom om förhållandena i fjällkedjan och med en större mineralkännedom, än den som finns , kan väga konkurrerande intressen mot varandra. Med anledning av det anförda föreslår jag att beslutar att av regeringen begära förslag till en samhällsfinansierad översiktsprospektering inom obrutna fjällområden med den målsättning som redovisas i motionen.
mot · G102146 · 1977-11-25 00:00:00 — med anledning av propositionen 1977/78:40 om åtgärder för att främja de mindre och medelstora företagens utveckling 1 propositionen 1977/78:40 föreslår regeringen att SVETAB:s nyetableringsfrämjande insatser försöksvis organiseras inom ramen för två särskilda investmentbolag, som helägs av . Investmentbolagens insatser föreslås koncentreras till två geografiska regioner, /Bergslagen och mellersta . Huvudinriktningen av bolagets verksamhet skall enligt förslaget vara att såsom minoritetsintressenter stödja etablering av nya småföretag. Bolagen skall dock när särskilda skäl talar härför kunna förvärva majoritetsintressen. Bolagen måste i sina engagemang sträva efter att finna företagare som är beredda att aktivt driva och leda sina företag. Bolagens engagemang skall bestå i att satsning av riskkapital kombineras med finansiell sakkunskap och administrativa resurser. Bolagen skall också kunna medverka i projekteringen av nya företag. Det är värdefullt att olika möjligheter till utveckling och nyetablering av företag prövas. Förslaget om bildandet av särskilda investmentbolag, helägda av SVETAB, kan ses som ett värdefullt komplement till övriga regionalpolitiska åtgärder som bedrivs. Några övertygande skäl för att en sådan försöksverksamhet skall begränsas till de angivna regionerna redovisas icke i propositionen. Vikande industrisysselsättning föreligger på andra håll i landet, där de dessutom är kombinerade med en svag utveckling av tjänstesektorn. De svårigheter som föreligger att upprätthålla en tillfredsställande sysselsättningsnivå i sydöstra torde vara så utförligt dokumenterade i andra sammanhang att de knappast också behöver belysas här. Rikhaltigt material som belyser detta förhållande kan hämtas bl. a. från länsprogrammen. Sysselsättningen är f. n. hotad vid flera stora företag inom såsom Uddcomb, och , som inom framförallt och Kalmarlän sådana branscher som har svårigheter att hävda sysselsättning och utveckling är rikt företrädda. De rådande förhållandena leder bl. a. till bristande valmöjligheter, låg förtjänstutveckling och låg förvärvsarbetandegrad, framför allt bland kvinnorna. Situationen kan bl. a. avläsas i den kommunala skattekraften, som ligger betydligt lägre än rikets genomsnitt. Mot denna bakgrund är det ytterligt angeläget att nya möjligheter att inom detta område åstadkomma utveckling och nylokalisering prövas. En metod härför kan vara att på samma sätt som föreslås för regionerna / Bergslagen och mellersta upprätta ett motsvarande särskilt invest mentbolag för sydöstra med verksamhet i , och . Med de speciella näringspolitiska förhållanden som råder i detta område borde det också vara av värde att den föreslagna försöksverksamheten också tillämpades i denna region. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att ett särskilt investmentbolag med verksamheten förlagd till , och bör upprättas från .
mot · G102147 · 1977-11-25 00:00:00 — med anledning av propositionen 1977/78:40 om åtgärder för att främja de mindre och medelstora företagens utveckling I propositionen 1977/78:40, bil. 8.4, om åtgärder för att främja de mindre och medelstora företagen har industriministern bl. a. förordat att man försöksvis organiserar två av SVETAB helägda investmentbolag för nyetableringsfrämjande insatser inom två geografiska regioner, nämligen /Bergslagen och mellersta . Huvudinriktningen av bolagens verksamhet skall enligt propositionen vara att stödja etableringen av nya småföretag och att därvid sträva efter att finna företagare som även efter kapitalinsats från bolagens sida är beredda att aktivt driva och leda sina företag. Utöver de i propositionen föreslagna försöksområdena bör enligt min mening även andra områden, som är i trängande behov av nyetableringar, kunna komma i fråga. eller är ett sådant område. Det kraftiga bortfallet av sysselsättningstillfällen inom tekoindustrin - mer än 7 000 - har drabbat detta område hårt. Prognoserna anger en än kraftigare nedgång. Benägenheten till nyetableringar av andra verksamheter är låg trots stora ansträngningar från kommuner och länsstyrelse. Ett investmentbolag med uppgift att främja nyetablering av mindre företag skulle kunna lämna värdefulla bidrag till den nödvändiga omstruktureringen och diversifieringen av den industriella verksamheten inom regionen och skapa viss ersättning för de förlorade tekosysselsättn ingarna. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att beslutar uttala att försök med av helägda investmentbolag för främjande av nyetablering bör äga rum även i .
mot · G102148 · 1977-11-25 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:40 om åtgärder för att främja de mindre och medelstora företagens utveckling I regeringens proposition 1977/78:40 om de mindre och medelstora företagen föreslås lättnader i arvs- och förmögenhetsbeskattningen för familjeföretagare. Enligt förslagen får substansvärdet av förmögenhet nedlagd i ett småföretags rörelse, jordbruk eller skogsbruk reduceras till såväl vid förmögenhetsbeskattningen som vid arvs- och gåvobeskattningen. Detta betyder i princip en halvering av tidigare skattesatser. Propositionens förslag är positiva från flera synpunkter. Dels betyder det att företagarna slipper ta ut onödigt höga lönesummor ur företagen för att betala förmögenhetsskatt och att de i stället kan använda medlen för utveckling av företagen, dels betyder det att samhället åtminstone delvis accepterat tanken på att kapital som arbetar i rörelse skall undantas från kapitalskatt. Emellertid har förslagen enligt propositionen den svagheten att de större familjeföretagen inte omfattas av lättnader i kapitalbeskattningen. Med ökade substansvärden hos företagen - eller vid fall av mer betydande förmögenhetsinnehav utöver det som ligger i småföretaget - kommer man till fall där förslagen inte leder till några skattelättnader. Detta beror på att den s. k. 80/85-procentsregeln tar över. sägs visserligen i propositionen att även de större familjeföretagens situation skall tas upp i större sammanhang, nämligen i samband med behandlingen av skatteutrednings förslag. Emellertid brådskar frågans lösning. Om de större familjeföretagen skall kunna utvecklas vidare behövs skattelättnader även för dessa. Ty en av de direkta orsakerna till den företagskoncentration vi haft här i landet och som fortfarande pågår är just den hårda beskattningen av ägare till större familjeföretag. En möjlig framkomstväg att lindra beskattningen för bl. ägare av större familjeföretag vore att reducera den s. k. 80/85-procentsregeln till att endast omfatta 80 96. Detta skulle betyda att inte någon person i landet skulle behöva betala av den totalt beskattningsbara inkomsten i skatt. En sådan reducering skulle, förutom att den underlättar familjeföretagens verksamhet, få en allmänt dämpande effekt vad gäller anställda i näringslivet med hög lönekostnad. Från denna utgångspunkt bör uttala att målsättningen för det fortsatta utredningsarbetet inom skatteområdet skall vara att tillgodose nämnda krav på högsta beskattningsgräns. Åberopande det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i denna motion om att reducera den s. k. 80/85procentsregeln till att endast omfatta . () ()
mot · G102149 · 1977-11-24 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:40 om åtgärder för att främja de mindre och medelstora företagens utveckling Förslaget att investmentbolag med regional anknytning skall organiseras inom SVETAB:s ram kan enligt vår uppfattning aktivt bidra till att motverka negativa konsekvenser inom sysselsättningsområdet för /Bergslagsregionen. Den strukturomvandling som emotses inom bl. a. den värmländska järnoch stålindustrin och de ytterst allvarliga problem för individ och samhälle som den hotar att föra med sig gör det enligt vår mening mycket angeläget att det föreslagna bolaget skall ha /Bergslagen som verksamhetsområde. Frågan om bolagets lokalisering inom regionen behandlas inte i propositionen och har därmed överlämnats till Statsföretag/SVETAB för avgörande. Enligt vår mening hade det - med hänsyn till den regionalekonomiska betydelse som investmentbolaget förutsätts få - varit naturligt att regeringen, på samma sätt som den i propositionen föreslagna företagareutbildningen i och , även föreslagit lokaliseringsorter också för de regionala investmentbolagen. Struktur-, närings- och sysselsättningsproblemen i är enligt vår mening av sådan omfattning att det finns starka argument som talar för att det blivande investmentbolaget för /Bergslagen bäst kan fylla sin uppgift om det lokaliseras till . Vi finnér också att en lokalisering till ger de bästa förutsättningarna för det samarbete mellan S och berörda regioners näringsliv som förutsätts i propositionen 1977/78:40. och det inom /Bergslagsregionen dominerande företaget har redan inlett samarbete, som syftar till att öka och underlätta etablering av industriföretag. Nämnda samarbete har resulterat i följande åtgärder: Idéer för tillverkningar som uppkommer inom , men som ej passar in i bolagets verksamhet, lämnas över till företagareföreningen som i sin tur bearbetar dem och försöker föra ut dem till andra företag i länet. ställer sina marknadsföringsbolag i andra länder till förfogande för försäljning av produkter från mindre och medelstora värmländska industriföretag. Försök görs att ordna vidareförädling av produkter i mindre företag. I sökandet efter produkt- och affärsidéer har även 1 1977/78. En lokalisering av investmentbolaget till skulle möjliggöra ett nära samarbete med företagareföreningen samt att investmentbolaget skulle kunna tillgodogöra sig redan gjorda arbetsinsatser inom /Bergslagsregionen. Därmed skulle också investmentbolagets verksamhet snabbt kunna leda till praktiska resultat. Med hänvisning till vad som framförts hemställs att som sin mening uttalar att investmentbolaget för /Bergslagen lokaliseras till . () () () () () ()
mot · G102150 · 1977-11-24 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:40 om åtgärder för att främja de mindre och medelstora företagens utveckling I propositionen 1977/78:40 med åtgärder för de mindre och medelstora företagens utveckling föreslås bl. a. att , , delvis omorganiseras. De nyetableringsfrämjande insatserna organiseras försöksvis inom ramen för två särskilda investmentbolag som blir helägda av SVETAB. Bolagens insatser skall koncentreras till två geografiska regioner, /Bergslagen och mellersta . Verksamheten skall starta . I propositionen har inte närmare angivits omfattningen av nämnda regioner. Enligt vår mening bör till mellersta hänföras även . Motiven för ökade insatser för nyetablering och utveckling av näringslivet i länet är många och har anförts i andra sammanhang i . Den av genomförda översynen av länsplaneringen påvisar den stora arbetslösheten i länet, den låga förvärvsfrekvensen, den höga ålderssammansättningen och den betydande utslagningen av arbetskraft. Om länet skall ha samma sysselsättningsnivå som riket som helhet måste ca 18 500 nya arbetstillfällen tillföras länet till 1985. Norrlandsfonden har ursprungligen avsetts verka även inom . I praktiken har så inte ännu blivit fallet. Från länet har upprepade framställningar gjorts i syfte att få till stånd någon form av utvecklingsfond. Förutom beträffande Norrlandsfonden har förslag väckts om en fond för nedre /norra , en södra skogslänens fond. Vi hälsar med tillfredsställelse utbyggnaden av företagareföreningen till en utvecklingsfond med ökade resurser. Men vi anser att problemen i länet är så omfattande för framtiden att SVETAB:s investmentbolag för mellersta även bör omfatta . Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att uttalar att vid uppbyggnaden av SVETAB:s investmentbolag för mellersta även ingår i verksamhetsområdet. () ()