ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G0021329 · 1977-01-25 00:00:00 — 1976/77 1329-1334 av m. fl. om införande av en arbetstrygghetsavgift Vi har i den socialdemokratiska partimotionen 1976/77:1327 om inrättandet av en strukturfond föreslagit att nuvarande arbetsmarknadsutbildningsavgift och arbetslöshetsförsäkringsavgift samt den föreslagna strukturfondsavgiften sammanförs till en arbetstrygghetsavgift. Under hänvisning till det anförda föreslår vi att beslutar att anta bifogade förslag till lag om arbetstrygghetsavgift: Lag om arbetsgivaravgift för arbetstryggheten Härigenom förordnas som följer. Arbetsgivaravgift erlägges till staten enligt denna lag för finansiering 1. arbetslöshetsersättning enligt lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring och lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd, 2. arbetsmarknadsutbildningen, 3. strukturfonden. Arbetsgivare erlägger arbetsgivaravgift med belopp som motsvarar en och fem hundradels procent av summan av vad arbetsgivaren utgivit som lön till arbetstagare i pengar eller i naturaförmåner i form av kost eller bostad eller, i fall som avses i 3 kap. 2 andra stycket sista punkten lagen (1962:381) om allmän försäkring, annan ersättning för utfört arbete. Vid beräkningen av avgiften tages icke hänsyn till arbetstagarens lön eller ersättning i vad den för år räknat överstiger det vid årets ingång gällande basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Hänsyn tages ej heller till arbetstagare, vars lön understigit femhundra kronor. Vidare bortses vid denna beräkning från arbetstagare, som icke är obligatoriskt försäkrad enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring, om ej fall som avses i 3 kap. 2 i; andra stycket sista punkten lagen (1962:381) om allmän försäkring är för handen. Avgift erlägges icke för arbetstagares lön vid sjukdom eller ledighet för vård av sjukt barn eller med anledning av barns födelse till den del lönen motsvarar sjukpenning eller föräldrapenning, som arbetsgivare äger uppbära enligt bestämmelserna i 3 kap. 16 § lagen (1962:381) om allmän försäkring. 1 1976/77. i sami Nr 1329-1334 Med arbetsgivare avses i denna lag den som enligt 19 kap. 1 § lagen (1962:381) om allmän försäkring skall erlägga avgift till sjukförsäkring. I fråga om debitering och uppbörd av arbetsgivaravgift enligt denna lag äger lagen (1959:552) angående uppbörd av vissa avgifter enligt lagen om allmän försäkring, m. m. motsvarande tillämpning. 5 § Avgifterna enligt denna lag föres till en fond, benämnd arbetstrygghetsfonden, som förvaltas enligt grunder som regeringen fastställer. Genom denna lag upphävs lagen om arbetsgivaravgift till arbetslöshetsförsäkringen och det kontanta arbetsmarknadsstödet (1973:372) samt lagen om arbetsgivaravgift till arbetsmarknadsutbildningen (1975:335). Denna lag träder i kraft . () () HANS () i
mot · G002133 · 1977-01-13 00:00:00 — 1976/77: 133 av i m. fl. om avdrag från slutlig skatt för kostnader för resa till och från arbetet, m. m. En viktig del i den skattereform som trädde i kraft den var ändringen av ortsavdraget till ett grundavdrag och ett speciellt avdrag på den slutliga skatten. Genom denna senare åtgärd blir skatteförmånen lika stor för alla familjer där bara ena maken arbetar, oberoende av hur hög inkomsten är. Det finns emellertid fortfarande inkomstavdrag vid beskattningen som gynnar de höga inkomsttagarna. Det mest markanta är när det gäller avdrag av resekostnader för intäkternas förvärvande. I dagens samhälle med en alltmer flexibel arbetsmarknad, ofta med pendling och långa resor som följd, är dessa avdragsförhållanden än värre. Som exempel kan nämnas att för färd med egen bil ca 1 medges ett avdrag om . Ett sådant avdrag ger med dagens regler en skattelättnad för 30-35 000-kronorsinkomsttagaren med ca . per niil, medan 70-75 000-kronorsinkomsttagaren får en skattelättnad med ca . Vid samma inkomstlägen blir, för den som färdas kollektivt med en månadsbiljett å , skattereduceringen ca 60 96 större för 70 000-kronorsinkomsttagaren. Med inkomster på . och högre framstår utfallet av reseavdraget som helt horribelt. Dessa exempel kan ytterligare vidgas, och siffrorna varierar naturligtvis i förhållande till inkomst och därmed skatt. Med de anförda exemplen framstår det emellertid helt klart att avdragsförhållandena ger stora skatteorättvisor olika skattebetalare emellan. Det torde också av detta framgå att man bör övergå till ett annat system, ett avdrag på den slutliga skatten för resekostnader för intäkternas förvärvande. De senast föreslagna punktskattehöjningarna, bl. a. på bilar, där bilägare med lika bil drabbas lika, bör även gälla vid utfallet på skatten vid tilllämpningen av reseavdrag för intäkternas förvärvande. De förhållanden som ovan redovisats är enligt vår mening från rättviseoch jämlikhetssynpunkt så viktiga att de bör rättas till så snabbt som möjligt. Med stöd av det anförda hemställer vi att hos regeringen anhåller om förslag till regler för avdrag av resekostnader vid beskattning på den slutliga skatten. PER () i
mot · G0021330 · 1977-01-25 00:00:00 — av m. fl. om åtgärder för att förbättra invandrarungdomens ställning på arbetsmarknaden Redan före den nuvarande ekonomiska krisen var ungdomarnas ställning på arbetsmarknaden dålig. var av alla arbetslösa ungdomar, och i var arbetslösa. I och med att arbetslösheten har ökat i allmänhet kan man anta att antalet unga arbetslösa är betydligt större . Invandrarungdomar är i ännu sämre ställning än sina svenska jämnåriga. Bara en liten del av invandrarbarnen fortsätter att gå i skola efter . I stället för att skaffa yrkesutbildning eller fortsätta i gymnasieskolan kommer de direkt till arbetslivet, och på grund av att de inte har någon yrkesutbildning får de ofta de tyngsta och de sämst betalda arbetena. 1 de fall där ungdomarna är kommer de inte in på arbetsmarknadsutbildningen. Deras språksituation gör det också svårare att erhålla beredskapsarbeten. De av regeringen vidtagna åtgärderna för att stimulera kommunerna att bereda arbetstillfällen för ungdom strandar ofta på svårigheter att skaffa arbetsledning med nödvändig språkkunskap. Med hänvisning till det anförda föreslås1 1. att hos regeringen hemställer om utredning av de unga invandrarnas arbetsmarknadssituation, 2. att uttalar att språkundervisningen för invandrare bör berättiga till kontant arbetsmarknadsstöd (KAS). (vpk) (vpk) 1 Se även motionen 1976/77:1331 1* 7976/77.
mot · G0021331 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77:1331 av m. fl. om yrkesutbildning på invandrarspråk Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1976/77:1330 föreslås att uttalar att kommunerna ges särskilda resurser att ordna yrkesutbildning och yrkeskurser på invandrarspråk. (vpk) (vpk)
mot · G0021333 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 1333 av m. fl. om förbud i grundlag mot kvinnodiskriminering Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1976/77:1332 föreslås att hos regeringen begär förslag till åtgärder för kamp mot kvinnodiskriminering inom lagstiftningen främst genom 1. förbud i grundlagen mot spridande av diskriminerande uppfattningar om kvinnan, 2. särskild lag med förbud mot spridning av kvinnodiskriminerande text och bilder, även i reklam. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) INGA (vpk) (vpk) (vpk) i
mot · G0021334 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 1334 av m. fl. om kvinnofrågan i utbildningen Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1976/77:1332 föreslås att hos regeringen begär förslag till åtgärder för kamp mot kvinnodiskriminering inom utbildningen främst genom 1. införande av ett särskilt ämne i och gymnasieskolans läroplaner om kvinnans ställning och kvinnofrågans utveckling samt införande av kvinnofrågan som ett särskilt högskoleämne, 2. särskild utbildning av yrkesvägledare för att bryta könsuppdelningen i linjeval. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) INGA (vpk) (vpk) i
mot · G002137 · 1977-01-13 00:00:00 — 1976/77: 137 av m. fl. Köerna tili preventivmedelsrådgivningen är långa inom de flesta landsting. I exempelvis är väntetiden för att fa spiral eller p-piller . Många kvinnor blir gravida medan de väntar på preventivmedelsrådgivning. I skulle av aborterna kunna undvikas om köerna försvann. Det skulle innebära en besparing på . För att minska dessa onödiga sociala och ekonomiska kostnader och för att ge alla kvinnor och män tillgång till fullgod preventivmedelsrådgivning hemställs i motionen om en kartläggning i syfte att klarlägga vilka åtgärder som behövs för att åstadkomma en sådan rådgivning. Den nya abortlagen trädde i kraft . Då lagen behandlades av rådde allmän enighet om att en ökad satsning på preventivmedelsrådgivning måste ske. Men möjligheterna för kvinnorna att fä preventivmedelsrådgivning i rätt tid är dåliga. Köerna till rådgivningen är långa. Väntetider torde vara vanliga inom de flesta landsting. 1 uppges t. ex. att väntetiden är för att få spiral eller p-piller och i . Många kvinnor blir gravida medan de väntar på rådgivning. I menar läkarna att om köerna försvann, skulle en tredjedel av aborterna kunna undvikas. För av kvinnorna i var de långa väntetiderna orsak till oönskade havandeskap genom att man fått vänta för länge på utprovning av lämpligt preventivmedel eller genom att övergång till annat preventivmedel fördröjts om det första visat sig olämpligt. Varje abort kostar ca . Till denna summa kommer lika mycket i följdkostnader efter en abort. I utförs 300 aborter . Om väntetiderna till rådgivningen försvann skulle detta landsting spara . För hela landet skulle summan kunna bli 50 milj. kr., eftersom det utförs 30 000 aborter . Fri abort innebär valfrihet, jämställdhet och självständighet för både män och kvinnor. Men då får inte bristen på preventivmedelsrådgivning tvinga kvinnor att välja abort. För att minska antalet aborter måste alla kvinnor och även män få tillgång till en fullgod och lättillgänglig preveniivmedelsrådgivning och till preventivmedel. De lagförslag som antogs i samband med abortlagen är avsedda att stimulera tili utbyggnad av rådgivningen, men de tvingar inte landstingen att ordna med en heltäckande rådgivning. Statlig ersättning utgår till kommuner och landsting som bedriver rådgivning. För att få en fullgod preventivmedelsrådgivning för kvinnor och män och för att minska uppenbart onödiga kostnader, både ekonomiska och sociala, borde varje landsting åläggas att bedriva preventivmedelsrådgivning. Rådgivningen kan ske inom mödrahälsovårdens ram. Men rådgivning och information måste ges på olika nivåer, och därför bör speciella ungdomsmottagningar och mottagningar inom t. ex. företagshälsovården komplettera mödrahälsovårdens arbete i detta avseende. Det är också viktigt att satsa på uppsökande verksamhet, som riktar sig till utsatta riskgrupper i vårt samhälle. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om en kartläggning för att utröna vilka åtgärder som behövs för att kunna erbjuda en fullgod preventivmedelsrådgivning. INGA (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G002138 · 1977-01-13 00:00:00 — Motion 1976/77: 138 av m. fl. om bestämmelser rörande personaltätheten inom särskolan, m. m. I läroplanen för särskolan förutsätts i avsnittet om undervisningsformer och arbetssätt att personaltätheten måste vara stor med hänsyn till elevernas handikapp. Undervisningen måste därför kompletteras med elevassistenter. Arbetsuppgifterna för dessa är av både pedagogisk art och vårdande karaktär. Följande personalgrupper kan fungera som elevassistenter: fritidsledare, barnsköterskor, vårdare och vårdbiträden. Assistenter behövs speciellt för hörselskadade, rörelsehindrade och synskadade elever samt elever med anpassningssvårigheter. Följande kan anföras som exempel på situationer, då hjälp behövs: i undervisning, vid studiebesök, övningar, förflyttningar, måltider, toalettbesök, på- och avklädning samt svårbemästrade tillfällen i övrigt. Elevassistenttjänster finns inrättade i de flesta av särskolorna, men i varierande omfattning. Standarden på såväl undervisningen som därmed sammanhängande vård skulle förbättras om fler elevassistenttjänster inrättades. Det är en brist att tillsynsmyndigheten ej utfärdat normer för personaltätheten inom särskolan. Det vore rimligt att statsbidrag beviljades till elevassistenter, då sådana är en förutsättning för att det pedagogiska arbetet skall kunna bedrivas på ett tillfredsställande sätt i särskolan. Länsskolnämnderna skulle kunna ges uppgiften att bedöma behovet av antalet elevassistenter per avdelning. att hos regeringen begär förslag om bestämmelser för personaltätheten inom särskolan samt formerna för beviljande av statsbidrag till elevassistenter. () ()
mot · G002140 · 1977-01-13 00:00:00 — 1976/77 140-148 Motion 1976/77: 140 av m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1976/77: 136 hemställs att beslutarom anslag till landstingen för att åstadkomma likhet för alla som erhåller hemsjukvårdsbidrag. (vpk) (vpk) (vpk) i (vpk) i
mot · G002142 · 1977-01-13 00:00:00 — Motion 1976/77: 142 om ekonomiska bidrag till fotbollsklubbar från AB Tipstjänst har alla fotbollsklubbar, stora som små, fått mycket stora problem med ledare, främst på ungdomssidan. Klubbarna lider stor brist på kvalificerade ledare och instruktörer bland ungdom i åldrarna . Frivilliga obetalda ledare går inte att få längre utan man måste arvodera dessa och stimulera dem att utbilda sig på fotbollsförbundens kurser. Ungdomsverksamheten har stor social betydelse för samhället eftersom många ungdomar därigenom får en meningsfylld fritidsaktivitet. Eftersom får sina inkomster genom fotbollen vore det naturligt om en del av vinsten kunde gå tillbaka till eller återföras till fotbollsklubbarna. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen ge till känna vad i motionen anförts beträffande återföring av en del av AB Tipstjänsts vinster till fotbollsklubbarna i distrikten.
mot · G002144 · 1977-01-14 00:00:00 — Motion 1976/77: 144 av i m. fl. om polymerteknisk utbildning i finns ingen polymerteknisk utbildning i landet på vare sig gymnasie- eller högskolenivå (Yth-utbildning). På gymnasienivå planeras enligt officiella uppgifter från SÖ polymerteknisk (plast och gummi) utbildning i form av specialkurser på två orter (och ).Dessa kurser vänder sig i forsta hand till ungdomar som har slutfört sina studier på teknisk eller naturvetenskaplig linje i gymnasieskolan och bygger på de kunskaper som ungdomen får på dessa linjer. De stora grupper som har sin sysselsättning inom den polymertekniska industrin har f. n. inte tillfredsställande möjligheter att få en kvalificerad utbildning för olika ledningsuppgifter inom sina verksamhetsområden. Vid överläggning med såväl företrädare för industri och fackliga organisationer som med representanter för textilinstitutet i har man mycket starkt framfört önskemål om att en polymerteknisk utbildning av högskolekaraktär även bör omfatta textil, eftersom det grundmaterial som används inom textilindustrin i stor utsträckning har sitt ursprung från polymerkemin. Vidare kommer de som utbildas för dessa tre materialområden (textil-gummi-plast) att få goda kunskaper inom ett brett område, där arbetsuppgifterna kan variera och övergångar till industrier med olika polymerteknisk inriktning blir lättare. Förläggning av en utbildning med den inriktning och omfattning som skisserats här ovan har diskuterats med företrädare för berörda industrier och fackliga organisationer i västra och har behandlats i den högskolekommitté som arbetar i kommun med kontakter och överläggningar med representanter för organisationskommittén för högskoleregion. Det har vid dessa diskussioner och överläggningar rått mycket stor enighet om att en polymerteknisk utbildning av yrkesteknisk högskolekaraktär bör förläggas till , och de skäl som framförts kan sammanfattas i följande två punkter: ligger centralt för en välutvecklad industri inom såväl plastgummi som textil i västra och bör bli ett naturligt centrum för utbildning på det polymertekniska området. Flera industrier har mycket välutvecklade laboratorier och är högt rationaliserade. Dessa kan användas i den tillämpade utbildningen. I finns ett textilinstitut med stora branschkunskaper på textilfiberområdet. Vidare har statens provningsanstalt flyttat till . Denna kommer att utföra provningar på plast- och gummiområdet och har högt kvalificerad personal på det polymerteknologiska och polymerkemiska om rådet som kan tillföra polymerutbildningen värdefull kunskap. Enligt uppgifter från planeringschefen vid provningsanstalten kommer utrustningen för polymerteknologi och polymerkemi att vara den främsta i landet. Med hänvisning till de ovan anförda förslagen och synpunkterna hemställs att hos regeringen begär förslag om att /79 starta försöksverksamhet med yrkesteknisk högskola med polymerteknisk (textil-plast-gummi) inriktning i . () i Heden
mot · G0021444 · 1977-01-17 00:00:00 — med anledning av propositionen 1976/77:108 om alkoholpolitiken har ensamrätt i vårt land till all detaljhandel med spritdrycker, vin och starköl. fanns 310 försäljningsställen i 208 av landets 277 kommuner, varjämte det finns flera utlämningsställen på orter utan systembutik där förhandsbeställda varor kan avhämtas. Systembolaget är mycket restriktivt när det gäller etablering av nya försäljningsställen. har i genomsnitt tre nya butiker tillkommit . Beslutande myndighet är . För tätort med färre invånare än 5 000 fordras dock regeringens dispens. Takten i nyetablering av butiker har varit i stort sett oförändrad . Denna restriktivitet kan synas motiverad från nykterhetssynpunkt, eftersom flera systembutiker regelmässigt leder till en något större försäljning och sålunda ökar risken för missbruk. Å andra sidan är säkerligen inte avståndet till närmaste butik avgörande för den som verkligen vill skaffa sig spritdrycker. Från företagsekonomisk synpunkt är det troligen på många håll knappast lönsamt för Systembolaget att utöka antalet försäljningsställen. Enligt vår uppfattning väger dock servicekravet tyngre än de alkoholpolitiska och företagsekonomiska skälen för en fortsatt snål etableringspolitik. Den övervägande delen av Systembolagets kunder är måttlighetsförbrukare av sprit, vin och starköl och upplever det mycket negativt att det i så många fall skall vara både tidsödande och kostsamt att komma till en systembutik. Långa avstånd och vissa veckodagar också långa köer kontrasterar ofördelaktigt mot ett betydligt smidigare förfarande i många andra länder. I propositionen 1976/77:108 uttrycker socialministern som sin uppfattning att allmänheten har ett berättigat intresse av att systembutik skall finnas inom rimligt avstånd från hemorten, och han förordar en successiv komplettering av butiksnätet där det är glesast. På orter med ett litet befolkningsunderlag förordas försök med butiker som har begränsat öppethållande. Socialministerns inställning till allmänhetens berättigade krav på en förbättrad service är mycket glädjande. Efter ovan nämnda komplettering av butiksnätet kommer det emellertid fortfarande att finnas ett tämligen stort antal kommuner som kommer att sakna systembutik därför att den föreslagna bestämmelsen om rimligt avstånd inte uppfylls. Med tanke på de servicekrav som invånarna även i dessa kommuner har rätt att ställa medför förslaget i propositionen ingen heltäckande lösning. uppfattning bör inom rimlig tid minst en systembutik finnas i varje kommun. 1 kommun vars tätort har mindre än 5 000 invånare bör regelmässigt dispens lämnas. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till ändrad praxis i fråga om etablering av nya systembutiker i enlighet med vad som i motionen anförts. () () i
mot · G002145 · 1977-01-13 00:00:00 — Motion 1976/77: 145 av om skolundervisning i sjövett Vid landets obligatoriska skolväsende har man återkommande undervisning i trafik och trafikfrågor. Denna trafikundervisning gäller dock trafiken på vägar och gator, alltså på land. Vårt land med dess långa kustlinjer och många sjöar borde försöka bibringa barn och ungdom de elementära kunskaperna om trafiken till sjöss och de viktigaste kunskaperna i sjövett. finns ingen lag för innehav av förarintyg för segel- eller motorbåtar under 12 m längd och 4 m bredd. För dylik båts framförande krävs skepparexamen. Med anledning av det i motionen anförda hemställs att beslutar om att ämnet sjövett samordnas med trafikundervisningen i det obligatoriska skolväsendet.
mot · G002146 · 1977-01-13 00:00:00 — Motion 1976/77: 146 av i och om vidgad musikutbildning inom gymnasieskolan Från samhällets sida sker musikutbildning redan i förskolan, och denna utbildning fortsätter därefter på olika sätt. Störst effekt för det framtida musiklivet - och då avses individens medverkan i aktivt musicerande torde de kommunala musikskolorna ha, som f. n. har många av elever direkt engagerade i egen musikutbildning. Musikutbildning är en form av konstnärlig mognadsprocess som tar och svårligen kan forceras. Även för ett amatörmusicerande måste den grundläggande utbildningen vara omfattande och starta i relativt unga år. På detta stadium sker ytterst sällan en uppdelning i kategorier med hänsyn till framtida yrkesval. Inom gymnasieskolan finns en musiklinje. Den finns etablerad endast på några platser. Ett val till denna linje innebär ett mera definitivt ställningstagande för musikeryrket i vid mening än vad som av många kan anses som önskvärt. Många väljer därför en annan, ofta på hemorten eller i dess närhet organiserad, linje/gren inom gymnasieskolan och fortsätter sin musikutbildning parallellt med denna, ett förhållande som bl. a. medför en hög arbetsbelastning för individen. För att säkerställa en god musikerkader av skilda slag bör möjligheter skapas att inom gymnasieskolans ram, oavsett vilken linje eller specialkurs som valts, utöver musiklinjen, kunna erhålla en kvalificerad musikutbildning om så önskas. Detta kan ske på olika sätt. Ett är att eleven får byta ut för att i stället erhålla undervisning i musik motsvarande antal lektioner. Då det övervägs en individanpassning av studierna inom gymnasieskolan bör i detta sammanhang de organisatoriska, ekonomiska och timplanetekniska problemen i anslutning till förslaget närmare övervägas. Med hänvisning till det anförda hemställs därför att hos regeringen anhåller att gymnasieutredningen får i uppdrag att utreda frågan om en vidgad musikutbildning av individuell karaktär inom gymnasieskolan i enlighet med vad som ovan anförts. PER () ts) i
mot · G002147 · 1977-01-14 00:00:00 — Motion 1976/77: 147 om den yrkestekniska högskoleutbildningen i , m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1976/77:162 av och hemställs 1. att beslutar att försöksverksamheten med yrkesteknisk högskola i kompletteras med en verkstadsteknisk linje, 2. att beslutar att förskollärar- och fritidspedagogutbildningen vid förskoleseminariet i utökas , 3. att beslutar att hos regeringen hemställa att lokalbehov tillgodoses genom nybyggnation och att igångsättningen påskyndas.