mot · G0021519 · 1977-03-28 00:00:00 — Kontroversiella frågor blir inte något som bör undvikas, utan de blir viktiga dynamiska element för att väcka intresse - och engagemang - hos människorna för de mänskliga och sociala problem som kommer till uttryck i alkoholmissbruket. På så sätt kan upplysningen formas som ett led i en demokratisk process, som ytterst syftar till att göra alla medborgare delaktiga i uppgiften att komma till rätta med alkoholproblemen. En sådan upplysning kan endast förankras och förverkligas i folkrörelserna. Det är därför folkrörelserna bör stimuleras att medverka. Enligt vår mening bör vi nu bygga vidare på de gjorda erfarenheterna, kraftigt öka stödet till folkrörelsernas arbete och stödja en socialt inriktad information som syftar till att skapa ett engagemang mot missbruk och alkoholskador. 5.2 Alkohol och arbete I strävan att vidga åtgärderna mot alkoholskadorna bör insatser i arbetslivet tillmätas en central roll. Vi har tidigare framhållit hur brister i arbetslivet kan leda till att den enskilde får alkoholproblem. Ofta framträder en människas problem med spriten allra tidigast på arbetsplatsen. De allra flesta torde ha erfarenhet av enskilda människors alkoholproblem just från arbetslivet. Detta leder till flera slutsatser. Strävandena att skapa trygga arbetsmiljöer, möjligheter till meningsfulla jobb och social gemenskap i arbetet och ett stärkt inflytande för de anställda är av grundläggande betydelse också för att komma till rätta med alkoholskadorna. Vidare erbjuder arbetslivet en i stort sett outnyttjad möjlighet att genom information och på annat sätt knyta an till mångas konkreta erfarenheter av hur socialt sammansatta den enskildes alkoholproblem kan vara. Här är inte alkoholskadorna något abstrakt som avläses i siffror och tabeller, ulan här är problemen konkreta, näraliggande och påträngande. På våra arbetsplatser finns en stark solidaritet och sammanhållning mellan de anställda som kan stödja och resultera i konkreta åtgärder. De fackliga organisationerna får genom arbetslivets demokratisering ökade möjligheter att verka för de anställdas välfärd och trygghet på arbetsplatserna. Nya organ har byggts upp för att värna om mänskliga intressen i produktionen. Skyddskommittéer, företagshälsovård och anpassningsgrupper liksom lagarna om anställningsskydd och anställningsfrämjande åtgärder är instrument som skall verka i denna riktning. Den nu genomförda medbestämmandelagen innebär en maktförskjutning från kapital till arbete. Därmed skapas nya möjligheter för de fackliga organisationerna att medverka i kampen mot alkoholskadorna. Vi vill här bara peka på de positiva erfarenheter som vunnits av det s. k. inom teleområde. LO och TCO har särskilt framhållit vikten av att alkoholfrågan integreras 1 verksamheten på det breddade arbetsmiljöområdet. De organ som byggts upp på detta område har också ansvar för att alkoholproblemen tas upp. I samhällets alkoholpolitik bör därför ingå ett rejält stöd till det arbete de fackliga organisationerna vill att man skall organisera i arbetslivet. Inriktning och former bör organisationerna själva avgöra inom ramen för den målsättning för informationsinsatser som angetts. Staten bör ställa medel till förfogande på ett enkelt och smidigt sätt. Vi föreslår därför att LO resp. TCO erhåller ett stöd motsvarande /medlem för facklig utbildning m. fl. åtgärder på alkoholområdet. 2 milj. kr. till LO och 1 milj. kr. till TCO och . till /SR, dvs. avrundat 3,2 milj. kr. Medlen bör anvisas under ett särskilt förslagsanslag, benämnt Bidrag till löntagarorganisationernas utbildningsverksamhet m. m. i alkoholfrågan. /78 bör anslaget uppföras med 1,6 milj. kr. Vårt förslag innebär att inte får några särskilda uppgifter på detta område. Däremot understryks vikten av att arbetsmarknads- och arbetarskyddsmyndigheterna på olika sätt uppmärksammar alkoholproblemen i sitt arbete. 5.3.1 I propositionen föreslås oförändrat 4 milj. kr. för Upplysning i alkoholfrågor m. m. som disponeras av . Detta anslag bör räknas upp reguljärt med de 3 milj. kr. som i propositionen föreslås disponerat av . Sammanlagt anslås således 7 milj. kr. för en folkrörelsesatsning på information m. m. För /78 bör 5,5 milj. kr. 5.3.2 Den satsning på information m. m. som vi föreslår med sammanlagt 100 milj. kr. under 1978-1980 bör anvisas under ett reservationsanslag, benämnt Informationsåtgärder på alkoholområdet m. m. Vårt förslag till fördelning framgår av tabellen på s. 8. /78 bör 25 milj. kr. 5.3.3 För de särskilda informationsmedlen bör följande riktlinjer gälla. I propositionen föreslås disponera 2 milj. kr. för kompletterande information. bör därutöver 3 milj. kr. ställas till förfogande, dvs. sammanlagt 15 milj. kr. Härigenom uppnås att får resurser att kraftigt vidga sin informationsverksamhet på alkoholområdet. Det bör gälla en mer allmänt inriktad information - företrädesvis genom annonsering - av hälsovårdsupplysningskaraktär om alkoholens verkningar. Utöver de medel som föreslagits under anslaget Upplysning i alko holfrågan m. m., Organisationsstöd till vissa organisationer m. fl. och Bidrag till löntagarorganisationernas utbildningsverksamhet m. m. i alkoholfrågan bör även medel under informationsanslaget ställas till dessa organisationers förfogande för den temporära satsningen. Till löntagarorganisationerna bör sammanlagt 9 milj. kr. utgå enligt grunderna i förslaget för det nya bidragsanslaget. Till nykterhetsorganisationerna m. fl. bör anvisas 8 milj. kr. enligt de grunder som föreslås för anslaget till organisationsstöd. Till ungdomsorganisationer och andra folkrörelser bör anvisas 16 milj. kr., vilka medel bör ställas till förfogande för . Vid fördelningen av dessa medel bör man bl. a. beakta värdet av insatser i motororganisationer. I enlighet med vad som föreslagits under avsnittet 4 bör 6 milj. kr. användas för insatser i skolväsendet. 5.3.4 Det bör ankomma på regeringen att besluta om fördelningen efter de grunder vi angivit. Bidragen till ungdomsorganisationer och folkrörelser bör ställas till förfogande för , bidragen till de fackliga organisationerna bör utgå direkt liksom när det gäller bidragen till vissa nykterhetsorganisationer m. fl. Vi förespråkar en socialt inriktad alkoholpolitik som innebär många olika slag av insatser över ett brett fält. Den förnyelse detta innebär förutsätter att man planmässigt skaffar nya kunskaper och erfarenheter från praktiska försök. När nu beslutar om nya riktlinjer för alkoholpolitiken börden ta initiativ till fortsatt utvecklingsarbete. Det bör integreras i det socialautvecklingsarbete som har ansvar för. Vi föreslår därför att följande försöks- och utvecklingsarbete genomförs. 6.1 Icke-kommersiell nöjesverksamhet i alkoholfri miljö Som framhållits i det föregående måste särskild uppmärksamhet ägnas åt ungdomen och dess alkoholvanor. En betydande del av den informationssatsning vi föreslagit måste därför riktas mot ungdomsgrupperna. Regeringen ställer sig inte särskilt positiv till det förslag som förts fram av organisationerna för samlingslokalägarna (Folkets Hus-rörelsen, Våra Gårdar och ) om nöjesverksamhet i alkoholfria miljöer. Vi finner detta beklagligt och anser att i den treårssatsning som vi föreslår bör ingå en verksamhet av det slag man föreslagit från dessa organisationer. Skälet härför är att särskild uppmärksamhet måste ägnas ungdomens fritidsmiljöer och särskilt sådana som traditionellt präglas av alkoholutskänkning och -förtäring. En stor del av nöjeslivet innefattas i sådana miljöer. Dansen har blivit allt hårdare kommersiellt utnyttjad. Inom samlingslokalrörelsen har man därför utvecklat planer på att göra företrädesvis ungdomsdansen till en naturligt alkoholfri miljö. Ett konkret projekt för försök med nöjesverksamhet i lokaler utan alkoholutskänkning har utarbetats. Försöket, som föreslås omfatta tillsammans 12 orter, innefattar bl. a. danskurser, musikfora, artistframträdanden, ekonomiskt stöd till dansarrangemang och miljöförbättringar. bör 2 milj. kr. avsättas för att genomföra en försöksverksamhet av angivet slag. Medlen bör ställas till förfogande i samband med övriga medel för försöksverksamhet. 6.2 Kommunala handlingsprogram för insatser i utsatta ungdomsmiljöer I propositionen framförs ett förslag, utarbetat av beredningsgruppen, om försök ute i kommunerna med nya former för fritidsverksamhet bland ungdom. Syftet är att sätta in åtgärder i särskilt problemfyllda miljöer. Resurser skall tas ur arvsfonden till en beräknad kostnad av ca 5 milj. kr. Utvecklingsarbetet måste enligt vår mening ha klarare inriktning på den kommunala miljöplaneringen. Därmed får det större bredd och måste också tillföras större resurser. En allmän erfarenhet är att ungdomsproblem med alkohol, narkotika m. m. ofta är koncentrerade till vissa delar av en kommun. Den sociala och kulturella miljön i dessa områden kan vara otillfredsställande när det gäller meningsfulla fritidssysselsättningar, förutsättningar för naturlig kontakt och gemenskap mellan människor osv. Det är angeläget att man prövar en försöksverksamhet för vilken kommunerna har huvudansvaret och där man med stöd av statliga resurser söker upprätta och genomföra kommunala handlingsprogram för att komma till rätta med problemen. Det ter sig naturligt att sådana åtgärder integreras i kommunernas verksamhet, framför allt på social-, fritids-, utbildningsoch bostadsområdena, och omfattar ett vitt register av insatser. När det gäller fritidsverksamhet av olika slag bör det vara lämpligt att söka ett samarbete med ungdomsorganisationer och folkrörelser. Utöver de beräknade arvsfondsmedlen bör 5 milj. kr. ställas till förfogande . 6.3 Förstärkning av de alkoholskadades sociala och kulturella ställning I ett framåtsyftande utvecklingsarbete bör också ingå olika insatser för att stärka de alkoholskadades situation. En socialt inriktad alkoholpolitik måste bryta med den nuvarande strikta uppdelningen mellan s. k. förebyggande åtgärder och vårdande insatser. Denna uppdelning har lett till att man inte tillräckligt uppmärksammar vikten av att bekämpa de allvarligaste alkoholskadorna - de som träffar den grupp som beskrivs som alkoholmissbrukare. Utifrån en helhetssyn på problemen måste åtgärder för att rehabilitera alkoholskadade ges hög prioritet. Det är uppenbart att om antalet s. k. återfall kunde nedbringas och fler alkoholskadade återta sin plats i arbets-, familjeoch samhällslivet skulle det innebära en kraftfull minskning av alkoholskadorna och därtill de allvarligaste. Den försöksverksamhet vi föreslår bör syfta till att stimulera och ekonomiskt stödja demokratiskt uppbyggt rehabiliteringsarbete, social kontaktverksamhet i organisationsregi m. m. utanför institutionerna. Även här bör 5 milj. kr. ställas till förfogande. 6.4 Omedelbara insatser för akutvård av alkoholskadade får inte - som planerat - möjligheter att ta ställning till reformeringen av den kommunala socialvården genom den försening socialministern orsakat socialutredningen. Som vi framhållit måste också vårdinsatser ingå i en skärpt kamp mot alkoholskadorna. I avvaktan på regeringens förslag bör emellertid redan nu resurser anvisas av för att förbättra möjligheterna till akutvård i samband med bl. a. ingripande enligt den s. k. LOB-lagen (lagen om omhändertagande av berusade personer). Inom en ram av 10 milj. kr. bör fördela resurserna till de orter som har de största problemen. /79 bör en reguljär förstärkning ske av anslaget Bidrag till kommunala nykterhetsnämnder m. m. Såväl APU som beredningsgruppen föreslog en utbyggd forskning på det samhällsvetenskapliga området. Den medicinsk-biologiska forskning som bedrivs vid har helt dominerat satsningarna sedan 1950talet. Vad som är angeläget är att stödja samhällsvetenskaplig forskning som kan belysa och analysera förhållandet mellan sociala förhållanden, alkoholvanor och alkoholskador. Sådan forskning kan bidra till att öka förståelsen för de alkoholskadades situation och skapa nya möjligheter att på ett tidigt stadium sätta in åtgärder mot hotande alkoholskador. Genomförandet av ett sådant forskningsprogram förutsätter en fast förankring i samhällsvetenskaplig forskning. De resurser som i ett första steg föreslås - tre tjänster inom en ram av . - bör därför tillföras bl. a. den sociologiska forskningen. Den satsning som föreslås på arbetslivets område bör också följas upp av forskningssatsningar. En ökad aktivitet ute i arbetslivet kommer att ställa betydande krav på kunskaper och analys. Av särskilt värde torde vara att belysa förhållanden i arbetet, som kan medverka till att alkoholskador utvecklas, och hur motåtgärder kan sättas Detta forskningsarbete är nära förknippat med annan forskning på arbetslivets område och bör därför ges en organisatorisk förankring i denna. Med ledning av dessa synpunkter bör regeringen efter förslag från UHÄ besluta om hur tjänsterna skall fördelas. bör på myndighetsnivå bli ansvarig för alkoholpolitiken. Det är ändamålsenligt för att genomföra en alkoholpolitik med en social inriktning. För denna uppgift bör till styrelsen knytas ett beredningsorgan med företrädare för andra myndigheter, löntagarorganisationerna och folkrörelserna. Det bör emellertid starkt understrykas att det är som i sin totala verksamhet skall väga in de alkoholpolitiska synpunkterna. Vårt 100-miljonerprogram skall i viktiga avseenden förankras i den verksamhet redan bedrivit. Det är också naturligt att styrelsen gör en utvärdering av programmet och drar de alkoholpölitiska slutsatserna av resultaten. Det får inte bli fråga om att skapa ett tudelat myndighetsansvar och att etablera en ny myndighet inom den gamla. Därför bör gruppen i alkoholpolitiska frågor ha rådgivande karaktär. Utan hinder härav kan den fördela vissa medel. Organet bör därför benämnas alkoholpolitiska gruppen. Gruppen bör sammansättas så att så bred kontaktyta som möjligt etableras med olika typer av verksamhet på alkohol- och narkotikaområdet. Vi finner det anmärkningsvärt att bl. a. organisationer som bedriver verksamhet bland alkoholskadade inte beretts plats. Vi föreslår därför att ALRO, länkrörelsen och får företrädare i gruppen. Under detta avsnitt behandlas i propositionen frågor om den lokala och regionala tillsynsorganisationen, detaljhandeln med alkoholdrycker samt servering av alkoholdrycker. Enligt vår mening är det betydelsefullt att söka minska de administrativa insatserna i samband med försäljningen av alkoholdrycker m. m. Vad föredraganden föreslagit i denna del beträffande länsstyrelsernas, polisens och kommunernas uppgifter föranleder inga invändningar från vår sida. Här framträder emellertid tydligt hur dåligt avvägt regeringens förslag är. De resurser som satsas på övervakning av utskänkningen dominerar starkt över andra insatser - och detta trots att av totala försäljningen sker vid utskänkning. Även när det gäller regleringen i fråga om detaljhandeln delar vi föredragandens uppfattning om behovet att minska de administrativa reglerna. En grundatanke i försäljningssystemet är att varje medborgare inom rim ligt avstånd från hemorten har möjlighet att inköpa alkoholdrycker. De förslag som läggs fram i propositionen om en utbyggnad av butiksnätet är därför välmotiverade. Lönsamhetskravet och andra företagsekonomiska intressen får inte vara helt avgörande för om butiker skall öppnas på nya orter. Ett utlämningsställe kan i vissa fall vara att föredra. En utveckling enligt angivna riktlinjer innebär enligt vår mening att man i praktiskt taget varje kommun i landet får en systembutik. Vi anser också att även om principiella skäl talar för en likställdhet mellan myndighetsålder och inköpsålder bör ett ställningstagande till frågan om sänkning av nuvarande åldergräns anstå till dess att effekterna av det program vi lägger fram kan bedömas. Även i fråga om reglerna för servering m. m. tillstyrker vi föredragandens förslag med ett viktigt undantag. 1 propositionen föreslås att man skall besluta om nya miljöer där alkohol skall kunna serveras. 1 förslaget till lag om handel med drycker föreslås nämligen att servering av alkoholdrycker skall få ske i paus i samband med teaterföreställning o. d. Detta innebär en utsträckning av serveringsrättigheterna jämfört med nuläget. Detta kan jämföras med att servering på nöjes- och idrottsplatser (även när det gäller öl) endast kan ske efter en restriktiv prövning. Från principiella utgångspunkter frinns det enligt vår mening inte skäl att göra denna åtskillnad, som i grunden beror på förlegade sociala värderingar. Skillnaden i behandling i detta avseende av besökare vid idrottsevenemang å ena sidan och teatrar, konserter etc. å andra sidan gör att propositionen i denna del närmast får karaktären av en lagstiftning som inte grundas på uppfattningen om människors lika värde. Några särskilda skäl att utsträcka serveringstillståndet till teaterföreställningar etc. anförs ej heller. Det kan väcka betänkligheter med tanke på det bland ungdomen ökande teaterintresset. Enligt vår mening bör därför lagstiftningen utformas enligt samma restriktiva grunder för nöjes- och idrottsplats, teaterlokal, konsertlokal etc. Vad vi här förordat kräver en ändring av 39, 41 och 48 SS i det angivna lagförslaget. En huvudlinje i våra förslag är att få till stånd en ökad medvetenhet om alkoholproblemen och en bred medborgaraktivitet i kampen mot alkoholskadorna. Detta kräver också fasta ingrepp mot de ekonomiska och kommersiella krafter vilkas vinstintressen för dem i konflikt med dessa strävanden. Ett drag hos reklamen är att den inte utformas för att främja medvetna val utan att syftet är att manipulera och exploatera konsumenten. Detta gäller i hög grad alkoholreklamen. Inte minst har denna reklam riktats mot ungdomsgrupperna på ett sätt som inte kan lämna någon i tvivel om att de kommersiella krafterna inte utan vidare låter sig påverkas av sociala hänsyn. Mot denna bakgrund anser vi att förbud mot alkoholreklam nu bör införas. I enlighet med APU:s förslag föranstaltade den socialdemokratiska regeringen om en prövning och ett förslag härom. Denna fråga bör i sin principiella del prövas nu i samband med de övriga alkoholpolitiska frågorna. Reklamförbudet bör täcka annonsering och flertalet övriga marknadsföringsåtgärder. Ett generellt undantag bör göras för Systembolaget, som på statsmakternas uppdrag och i enlighet med fastställda riktlinjer också i fortsättningen skall svara för en lämplig varuinformation m. m. En kort varudeklaration om innehåll och verkningar bör finnas på de varor Systembolaget försäljer. Vi föreslår att hemställer hos regeringen om ett förslag till lagstiftning med förbud mot alkoholreklam, vilket kan träda i kraft den . Det av oss förordade treårsprogrammet bör finansieras med en höjning av skatten på starkvin och lättvin. Detta bör göras genom att grundavgiften sätts för starkvin till . och för lättvin . De extra intäkter som därigenom kan erhållas undertiden 1977-05-01-1979-12-31 täcker kostnaderna för våra förslag. Förslag till ändringar i lagen (1975:209) om skatt på sprit och vin och i lagen om dryckesskatt framläggs av oss. Det torde få ankomma på utskottet att utarbeta de lagändringar i övrigt som kan behövas. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att beslutar fastställa det mål för alkoholpolitiken som föreslagits i motionen, 2. att beslutar godkänna de riktlinjer för en treårig verksamhet i alkoholfrågan m. m. som föreslagits i motionen, 3. att beslutar godkänna de riktlinjer m. m. för information i alkoholfrågan som föreslagits i motionen, 4. att beslutar godkänna de riktlinjer m. m. för stöd till arbetstagarorganisationernas utbildning kring alkoholfrågan som föreslagits i motionen, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skolans verksamhet på alkoholområdet, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om alkoholforskningen. 7. att som sin mening ger regeringen tili känna vad i motionen anförts om den centrala organisationen, 8. att till Upplysning i alkoholfrågan m. m. för /78 under femte huvudtiteln anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag om , 9. att till Informationsåtgärder på alkoholområdet m. m. för /78 under femte huvudtiteln anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av , 10. att till Bidrag lill löntagarorganisationernas utbildningsverksamhet m. m. i alkoholfrågan för /78 under femte huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av , 11. att antar i bilaga 1 redovisat förslag till Lag om ändring i lagen (1975:209) om skatt på sprit och vin, 12. att antar i bilaga 2 redovisat förslag till Lag om dryckesskatt, 13. att antar i bilaga 3 redovisat förslag till Lagom handel med drycker, 14. att hos regeringen anhåller om förslag till nästa års om förbud mot alkoholreklam. HANS () i () () () () Lag om ändring i lagen (1975:209) om skatt på sprit och vin Härigenom föreskrives att 2 S 1 mom. lagen (1957:209) om skatt och vin skall ha nedan angivna lydelse. 1 m o m. Skatten upptages vid detalj handelsbolagets inköp av sprit och vin och utgår, där ej annat i 2 mom. stadgas. a) för sprit dels med en grundavgift för liter motsvarande för varje hel volymprocent alkohol dels med en procentavgift motsvarande av utminuteringspriset; samt b) för vin dels med en grundavgift, såvitt avser vin med en alkoholhalt överstigande 14 volymprocent (starkvin), av för liter och, såvitt avser annat vin (lättvin), av för liter dels med en procentavgift motsvarande av utminuteringspriset. a) för sprit dels med en grundavgift för liter motsvarande för varje hel volymprocent alkohol dels med en procentavgift motsvarande av utminuteringspriset; samt b) för vin dels med en grundavgift, såvitt avser vin med en alkoholhalt överstigande 14 volymprocent (starkvin), av för liter och, såvitt avser annat vin (lättvin), av för liter dels med en procentavgift motsvarande av utminuteringspriset. Denna lag träder i kraft . Regeringens förslag Motionärernas förslag Skatten på en procenlavgift. Grundavgiften utgör per liter i fråga om 1. spritdrycker för varje hel volymprocent alkohol, 2. stark vin , 3. lättvin . Grundavgiften utgör per liter i fråga om 1. spritdrycker för varje hel volymprocent alkohol, 2. starkvin , 3. lättvin . Lag om handel med drycker Tillstånd till servering av alkoholdrycker på nöjes- eller idrottsplats får meddelas endast om särskilda skäl föreligger. Utan hinder av vad som sägs i första stycket får tillstånd meddelas till servering av alkoholdrycker i teaterlokal, konsertlokal eller annan liknande lokal under paus i pågående förställning. Vid servering av spritdrycker, vin och starköl skall lagad mat finnas att tillgå, utom ifall som avses i 411 andra stycket. Motionärernas förslag 39 § Tillstånd till servering av alkoholdrycker på nöjes- eller idrottsplats eller i teaterlokal, konsertlokal eller annan liknande lokal får meddelas endast om särskilda skäl föreligger, första stycket 3. Vid servering av spritdrycker, vin och starköl skall lagad mat finnas att tillgå.