mot · G002840 · 1977-01-25 00:00:00 — av m. fl. Bekämpning av sly (= unga lövträd) kan ske på kemisk eller mekanisk väg. Den kemiska bekämpningen sker med fenoxisyror. Användning av sådana preparat får ej ske på platser där allmänheten har fritt tillträde. Enda undantaget från denna regel är områden med barrskogsföryngringar dvs. områden där man har planterat eller skall plantera barrskog. Den mekaniska bekämpningen kan ske manuellt eller maskinellt. För sådan bekämpning gäller den allmänna regeln att man inte får avverka på annans mark. Det är således endast markägaren som har rätt att bekämpa slyväxt. Från samhällets sida har man bl. a. genom sökt stimulera markägare (bl. a. kommuner) att genom röjning av sly förhindra att landskapet växer igen. Ett exempel på detta är publikationen Ett öppnare landskap (SNV publikationer 1973:10), vilken innehåller råd och anvisningar för hur man genom röjningar och gallringar i busk- och trädvegetationen skall ta till vara och framhäva landskapets estetiska värden. 1 statsverksproposition föreslogs en försöksverksamhet, ledd av , kring landskapets öppethållande, tills vidare . För budgetåren 1972/73-1974/75 beräknades för denna verksamhet. Enligt senare beslut fortsätter försöksverksamheten även under budgetåren 1975/76 och 1976/77. Resultatet av försöksverksamheten t. o. m. /75 har redovisats i en rapport från (SNV PM 648: Försöksverksamhet med landskapsvård i odlingsbygd). I rapporten redovisas att totalt 132 objekt omfattande ca 3 700 ha i 66 kommuner ingått i försöksverksamheten. Verket redovisar också vissa beräkningar av kostnader för de åtgärder som vidtagits. För slyröjning har kostnaderna uppgått till i medeltal /ha. Statligt stöd till landskapsvårdande åtgärder inom odlingslandskapet utgår inom ramen för de medel som står till förfogande för vård av naturreservat m. m. anser att ca 2 000 ha odlingsmark bör bli föremål för landskapsvårdande insatser. Av denna areal bedöms ca 1 000 ha vara av riks- eller länsintresse. Bidrag till landskapsvårdsåtgärder bör, enligt 1975/budgetproposition, utgå med högst av kostnaderna. bedömer att ca 2,2 milj. kr. bör anslås till landskapsvårdande åtgärder inom odlingslandskapet. I detta sammanhang bör även nämnas att insatser av betydelse för landskapsvården utförs i form av beredskapsarbeten. 1 1976/77. i sam!. beräknas beredskapsarbeten på hela naturvårdsområdet ha utförts till en total kostnad av ca 52 milj. kr. och länsstyrelsernas naturvårdsenheter planerar och prioriterar landskapsvårdande projekt vilka är lämpliga som beredskapsarbeten. upprättar en s. k. objektsreserv ur vilken man tillsammans med länsarbetsnämnden utväljer objekt, som är av lämplig omfattning och lämpligt geografiskt lokaliserade från arbetsmarknadssynpunkt. De utvalda objekten rangordnas inbördes efter naturvärde och grad av allmänt intresse. Enligt uppgift förbereds inom en kartläggning av erfarenheter från bekämpning av busk- och trädvegetation. Arbetet kommer att ledas av en arbetsgrupp utsedd av verket. Till arbetsgruppen skall knytas en referensgrupp bestående av representanter för länsstyrelser, skogsvårdsstyrelser och andra organ, vilka kan ha varit praktiskt verksamma i röjningsoch gallringsarbeten. En rapport planeras till innevarande år. Det är alltså omfattande insatser samhället gjort för att uppmuntra till slybekämpning och därmed ett bibehållande av ett öppet landskap. kvarstår dock stora brister och framför allt synes många stränder kring olika vattendrag riskera att helt växa igen. Orsakerna till detta kommer kanske att kunna kartläggas av nämnda arbetsgrupp. Ett par viktiga hinder synes föreligga för att ytterligare utvidga den mekaniska slybekämpningen: dels den allmänna regeln att man inte får avverka på annans mark, vilket då också kommer att gälla denna slyväxt, dels att det ännu inte föreligger något krav på markägaren att bekämpa sly. Med hänvisning till detta föreslås att beslutar hos regeringen anhålla om utredning hur i motionen omnämnda hinder för slybekämpning lämpligen kan elimineras. AXEL () i