mot · G002128 · 1977-01-12 00:00:00 — av m. fl. om minimiarbetstid för deltidsanställda, m. m. Deltidsarbete är fortfarande det enda praktiskt möjliga alternativet för många kvinnor som söker sig ut i arbetslivet. Inom vissa yrkesområden erbjuds enbart arbete på deltid för kvinnlig arbetskraft. av deltidsarbetande återfinns inom fem yrkesområden. Med deltidsarbete följer, utöver det snäva yrkesvalet, bl. a. dålig anställningstrygghet, minskade eller uteblivna sociala förmåner, sämre löne- och arbetsvillkor. kommunisterna hemställer i denna motion att uttalar sig för en minimiarbetstid om , om inte annan överenskommelse nås med den lokala fackliga organisationen. Vidare att hos regeringen anhåller om en översyn av lagen om anställningstrygghet i syfte att garantera alla arbetande trygghet i anställningen. Att de deltidsarbetande är en missgynnad grupp på arbetsmarknaden framgick klart av den rapport som jämställdhetsdelegationen framlade efter sin utredning om de deltidsanställdas villkor. De deltidsarbetande, som till helt övervägande delen är kvinnor, drabbas av arbetslivets alla negativa effekter. Medan männen i arbetskraften är fördelade på ca 300 olika yrkesområden, återfinns av de heltidsarbetande kvinnorna i ett 2025-tal yrken. Men när det gäller de deltidsanställda kvinnorna är situationen ännu värre, 70 96 eller omkring 500 000 personer återfinns inom fem yrkesområden. De yrkesområden där den koncentrationen finns är kontorsarbete, hälso- och sjukvårdsarbete, städning, husligt arbete, affärs- och kassaarbete. De husligt arbetande kvinnorna är barnskötare, hemsamariter, köks- och ekonomibiträden, kockar, kallskänkor och ekonomiföreståndare. Inom hälso- och sjukvården arbetar sjukvårdsbiträden, sjuksköterskor, barnskötare på sjukhusen, tandsköterskor, receptarier, farmaceuter och sjukgymnaster. På kontorssidan är de kontorister, sekreterare, datamaskinsoperatörer, bank- och resebyråtjänstemän samt försäkrings- och försäkringskassetjänstemän. De övriga deltidsarbetande sysslar bl. a. med pedagogiskt arbete, där finns lärare, inklusive förskollärare i deltidsförskolan. En stor grupp har tillverkningsarbeten, de flesta textil- och sömnadsarbeten. Inom transport och kommunikation finns en del, liksom inom övriga serviceområden. Gemensamt för dessa samtliga anställda inom nämnda yrkesområden är att de är lågavlönade. Som deltidsarbetande har de ofta begränsade sociala förmåner. krävs inte heller någon längre utbildning för dessa jobb. Det hör exempelvis till undantagen att kvinnor med hög utbildning och framför allt att de med längre yrkesutbildning arbetar på deltid. När det gäller lönerna varierar naturligtvis månadsinkomsten med hur mycket de deltidsanställda arbetar, men av alla som arbetar eller mer tjänar . Det innebäratt de inte ens med ett heltidsarbete skulle komma . Den genomsnittliga timförtjänsten bland dem med kortare deltid ligger visserligen något lite över genomsnittet för dem som arbetar lång deltid, men inte heller bland dessa skulle stora grupper komma upp till en månadsinkomst på . med full arbetstid. Av jämställdhetsdelegationens rapport framgår också att de fackligt oorganiserade genomsnittligt har lägre timförtjänst än de organiserade. Organisationstillhörigheten är låg bland de deltidsarbetande, är fackligt anslutna. Många av de sociala förmåner som följer med förvärvsarbete är bundna till sysselsättningsnivån. Andra är beroende av inkomstens storlek. För de deltidsarbetande kan detta innebära två effekter. Dels kan man arbeta för litet för att över huvud taget få rätt till ersättning, dels kan värdet av ersättningen bli mycket liten därför att inkomsten av arbetet är så låg. Det kan inte bli stor ATP-pension för de två tredjedelar av de deltidsarbetande som har . i månadsinkomst, med ett basbelopp som höjs kontinuerligt och som f. n. ligger på . För en stor del av dessa blir det ingen tjänstepension alls. Det finns alltför många deltidsarbetande som arbetat utan att få ett enda öre i tjänstepension därför att deras sysselsättningsgrad har varit för liten. Detsamma gäller i fråga om den nuvarande semesterlagstiftningen som missgynnar stora grupper av deltidsarbetande. av alla deltidsarbetande får ingen semester, de får sin semester som semesterersättning och inte som betald ledighet. Här avvaktar kommunisterna nu propositionen om fem veckors semester som förhandsanmälts och där regeringen lovat lösa semesterproblemen för de deltidsanställda. Om inte semesterfrågan blir tillfredsställande löst lar vi återkomma i samband med propositionen. För flera av de sociala försäkringsförmånerna erfordras en genomsnittsarbetstid , för arbetslöshetsstöd . Inom fritidsverksamhet och vid skolor, vilket räknas som säsongsarbete, är det svårt att uppfylla dessa krav, även om dagarbetstiden är halvtid. Tyvärr brister det också i informationen från arbetsköparen om vilka nackdelar som följer med ett kortare deltidsarbete och vilka sociala förmåner som man går miste om. Om man ställer frågan varför kvinnorna i så stor utsträckning arbetar på deltid, så finns inget entydigt svar på den frågan. Det finns naturligtvis många orsaker, t. ex. att det är svårt att få andra jobb, att barnomsorgen är otillräcklig, att det inte erfordras någon speciell utbildning, att jämlikheten i familjen fungerar dåligt, att vissa jobb exempelvis inom sjukvård och städning är så tunga, att man inte orkar med ett heltidsarbete. Det är arbetsköparna och i viss mån de äkta männen som har fördelar av deltidssystemet. Ofta är kvinnornas deltidsarbete förutsättningen för männens heltidsarbete. Nämnas kan att medan kvinnorna deltidsarbetar, arbetar av de sysselsatta männen . De deltidsarbetande kvinnorna arbetar helt på arbetsköparnas villkor, de allra flesta som arbetar deltid har anpassade deltidstjänster, inte förkortningar av arbetstiden inom ramen för ett heltidsarbete. Då deltidsarbete också i fortsättningen i stor utsträckning kommer att vara förutsättningen för kvinnornas deltagande i förvärvslivet, måste inriktningen vara att förbättra arbetsvillkoren för de deltidsarbetande. Även om de fackliga organisationerna får ta på sig en stor del av ansvaret, är insatser från samhället nödvändiga. Vi kan inte fortsätta att acceptera deltidsarbetet i den form det har , en permanent företeelse för hela yrkesgrupper, där bara kvinnor på deltid efterfrågas. Deltidsarbete skall styras av önskningar och behov och gälla i lika utsträckning kvinnor och män. Om man skall lösa de yrkesarbetande kvinnornas problem behövs flera åtgärder, bl. a. kortare arbetstid för alla anställda, en väl utbyggd barnomsorg och inte minst rätten till arbete, detta är grundförutsättningen för jämställdhet. För en omedelbar förbättring av villkoren för de deltidsarbetande kvinnorna krävs ett arbetstidsunderlag som garanterar rätten till alla sociala förmåner och att lagen om anställningstrygghet ändras så, att den ger alla anställda samma trygghet. Med hänvisning till det anförda hemställes 1. att uttalar sig för fastställande av en minimiarbetstid , utom i de fall då annan överenskommelse kan nås med den lokala fackliga organisationen, 2. att hos regeringen anhåller om en översyn av lagen om anställningstrygghet i syfte att garantera alla arbetande trygghet i deras anställning. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) i