mot · G002598 · 1977-01-25 00:00:00 — av herrar och tredje vice talmannen om ekologi och ekonomi Ordet ekologi kominer från grekiskans oikos = hus, hem och logos Ekologi betyder således läran om huset/hemmet, dvs. läran om samspelet mellan de levande varelserna och deras omgivning (miljö). Vad är det då, som ekologin säger oss? Svaret är: vi skall leva i enlighet med naturens regler och inte bryta mot det uppbyggnads- och omvandlingssystem, enligt vilket vår planet existerar. Årsmiljoners solljus har påverkat vår planet. En långsam utvecklingsprocess med solenergin som urkraftkälla har byggt upp ett naturens eget råvaruoch energiomvandlingssystem. På flera sätt samlar vår planet upp solenergin. Denna omvandlas sedan i olika av naturens uppbyggda processer till en mångfald av resurser. Människan i sin tur försöker utöka dessa resurser för att göra livet på planeten drägligare. Så länge människans ingrepp samverkar med naturens eget solenergisystem och returprodukter återlämnas motsvarande resursuttaget - så länge är allt väl. Planetens och därmed vår fortsatta existens är tryggad. Men när människorna tar ut och förslösar resurser utan att lämna tillbaka motsvarande returprodukter (t. ex. avfall), då motverkar människans ingrepp naturens eget energiomvandlingssystem. Då kan inte längre solenergin utnyttjas maximalt. Naturen, uppfattad som ett stort solkraftverk, får sämre verkningsgrad. Planeten och därmed vi börjar sakta gå mot undergången. Ordet ekonomi kommer från grekiskans oikonomia = hushållning, förvaltning. Vad är det då, som vi skall hushålla med? Svaret är: det vi skall hushålla med är huset och vad det innehåller, dvs. vi skall hushålla med den omgivning/miljö av vilken vi är en del. Ekonomin är således vårt sätt att hantera planetens/naturens resurser. Att göra riktiga ekonomiska bedömningar och att vidta ekonomiska ingrepp i samklang med ekologin är komplicerat. Vårt ekonomiska handlande har oftast styrts av lönsamhetskalkyler, som varit för kortsiktiga och inte beaktat de ekologiska följderna. Dessa senare kan nämligen ha en betydande eftersläpning i tiden. Ekonomin måste underordnas ekologin Ekologin eller läran om huset utgör ett regelsystem, som är människan givet, ett system av naturlagar, ekologiska lagar, som vi har att rätta oss efter - antingen vi vill det eller ej. Ekonomi eller hushållning har vi människor däremot själva hittat på. Det vi hushållar med är naturresurser, som fungerar enligt sina egna lagar, som vår hushållning måste följa - vare sig vi känner dem eller ej. Vi kan inte ändra naturlagar, bara utnyttja dem på bästa möjliga sätt. Vad som är bäst uttrycker vi vanligen i ekonomiska mått. Därmed blir ekonomin styrande. Men ekonomin är ju människans påfund, medan ekologin över människans huvud bestämmer ramarna och möjligheterna för vår hushållning. Ekonomin bör och måste underordnas ekologin. , professor och chef för museet i , uttrycker det så i en uppsats. Det ligger en stor svårighet däri, att ekonomiska bedömningar ofta sker för verksamhet, som är utbruten ur sitt ekologiska sammanhang eller som endast omfattar en relativt kort tidsenhet. Långsiktigt blir ekonomiska kalkyler missvisande och olämpliga som styrmedel, om de inte underordnas den ekologiska verkligheten. Det kan inte nog starkt understrykas att ekologin är ett övergripande begrepp som måste få vara styrande i all ekonomisk planering. Ekonomin mäste underordnas ekologin. Här skall anföras ett par exempel på åtgärder, som vidtagits utan att man beaktat ekologiska krav. I en debattartikel framförde en känd trafikexpert kommunikationstekniska synpunkter under rubriken olönsam järnväg - satsa på buss och flyg. Uppmaningen kan låta bestickande - kanske självklar. Men så enkelt är inte problemet. Vad innebär t. ex. olönsam i detta sammanhang? Låt oss lägga ekologiska synpunkter på valet av kommunikationsmedel. Enligt IVA kan den effektiva energiförbrukningen per transporterat kilo i grova drag ges följande jämförelsetal vid olika transportsätt: Vattenväg Järnväg Landsväg Flyg 1,0 1,25 4,3 67,5 Ekologiskt borde således mänskligheten satsa i första hand på vattenvägstransporter. Vi borde i stödja kanal- och kustsjöfart, bygga fler kanaler t. ex. mellan och , mellan och , mellan och osv. I andra hand borde vi satsa på rälsbundna transporter, som i sin tur är mindre resurskrävande än landsvägstransporter. Ett intressant exempel visar, att ett dygns trafik på motsvarar mer än 500 långtradare mellan och . Ett annat exempel säger att det kan vara långsiktigt fördelaktigare från ekologisk synpunkt att samhället bidrar till ett järnvägsspår fram till en industri än att låta samma företags transporter gå på för dagen billigare långtradare. I sista hand bör vi satsa på de resurskrävande flygtransporterna. Men hur gör vi egentligen? I korthet kan sägas, att det statliga transportstödet är så utformat, att för företagare kring är det i flera fall fördelaktigare att skicka godset per bil till västkusthamnar i stället för på . Statens järnvägars ekonomiska kalkyler för på många håll i landet såväl person- som godstrafiken över från järnväg till landsväg. Slutligen uppmuntrar vi inrikesflyg, affärsflyg, sportflyg m. m. genom att inte utkräva någon skatt på flygbensin. Hela vårt handlande inom kommunikationssektorn synes vara baserat på kortsiktiga ekonomiska kalkyler utan hänsyn till ekologins överordnade krav. I korthet kan också anföras exempel på ännu allvarligare brott mot naturlagarna. Förbränningen av olja för uppvärmning av lokaler innebär både förbrukning av en av jordens ändliga resurser och spridande av skadliga gaser i jordens luftlager. Inga åtgärder vidtas i stort sett för att återföra motsvarande resurs till jorden eller att motverka luftens förorening. Ett lika allvarligt ekologiskt brott är det, att genom utnyttjande av fissionskraft skapa ett avfall, som inte är återanvändbart och dessutom måste förvaras i århundranden. Exemplen kan mångfaldigas såsom utnyttjande av gifter, byggnadsmaterial m. m. som skadar människor - en icke oväsentlig naturresurs, användande av spray gaser som förstör jordens ozonskikt m. m. Förhåller det sig inte egentligen så, att vår resursförbrukning styrts av kortsiktigt ekonomiskt låtgåtänkande? Som om vi och kommande generationer hade outtömliga och oförstörbara naturresurser till förfogande? Som exempel på hur våra ekonomiska beslut bör grundas på ekologiskt godtagbara regler kan här anföras ett förslag, som utarbetats inom : Solenergi för uppvärmning av villor och varmvatten skulle enligt förslaget lagras i form av varmt vatten, en metod som är tekniskt enkel. Värmeförlusterna, visar utredaren, blir vid sådan lagring stor om varje villa skall lagra sin värme, varför en större grupp villor måste samlagra det uppvärmda vattnet. Om tankstorleken är blir värmeförlusten under sex månaders lagring . Med volymen är värmeförlusterna och fortfarande oacceptabelt stora. För att fa godtagbara lagringsförhållanden föreslås ett område med 500 villor och en varmvattentank för med mineralullsisolering. De problem, som en så stor plåttank skapar, är inte av teknisk art utan gäller närmast svårigheten att finna en estetiskt godtagbar placering av tanken. En årskostnadskalkyl med 10 96 annuitet för solfangare, tank m. m. samt för underhåll visar på . Motsvarande årskostnadskalkyl för oljeeldade villor och med nuvarande oljepris visar på . Redan med dagens oljeprisnivå skulle solenergiuppvärmning av i förslaget skisserad typ vara fördelaktigare ekonomiskt. Än bättre torde kalkylen bli med högre oljepriser. Det kan finnas anledning att göra en allvarlig bedömning av detta ekonomiskt gynnsamma förslag, som förefaller att bättre vara anpassat till ekologiska krav än den förkastliga oljeeldningen. Ett annat exempel på hur våra framtida åtgärder bättre synes kunna anpassas till ekologins krav, utgör de försök med s. k. energiodlingar, som bl. a. skogshögsskolan i gör: En sälgart - Q 666 - har visat sig ge /ha , vilket genom pyrolys kan ge syntesbränslen. Energiplanteringar sämre mark i skulle med hjälp av Q 666 kunna ersätta 2/3 av vår oljeförsörjning i form av syntesbränslen - om produktionen kan hållas vid denna höga nivå . Eftersom skördarna är så intensiva vid energiodlingar måste humus och näringsämnen återföras till marken. Avloppsslam är rikt på båda delarna och kan göra stor nytta här. Andra åtgärder för att minska humusavtappningen är att skörda energiodlingarna först efter lövfällning, låta underjordiska delar vara kvar och regelbundet låta marken ligga i träda. Luftkvävefixerande ärtväxter måste odlas omväxlande med energigrödan för att på ett naturligt sätt kvävegödsla marken. Det finns många lämpliga arter i (ärter, klöver, vicker, al osv. Energiodlingar av här berörd typ kan också ge vedbränsle i form av flis till exempelvis vedeldade värmecentraler och kraftverk. Överföring av flis till pulver eller kompakta fasta bränslen genom komprimering kan stimulera utvecklingen av nya typer av förbrännings- och eldningsapparatur. Försöken med växtbiomassan är intressanta och bör bli föremål för särskilda stödåtgärder, då metoden synes möjlig att genom kompletterande odling m. m. väl kunna anpassas till ekologins krav. Av ovanstående torde ha framgått att vi inte fortsättningsvis får låta kortsiktiga ekonomiska överväganden förbli styrande. Nästan allt vi gjort har varit lönsamt korta perspektiv. Men nästan allt vi gör får också vittgående och svåröverskådliga ekologiska följder, som kan gå ut över våra möjligheter att på lång sikt behålla denna planet i beboeligt skick. Våra framtida beslut måste vi anstränga oss att såvitt möjligt utforma så att de beaktar långsiktiga, ekologiska krav. För del gäller, att dels inom landet ha skärpt uppmärksamhet riktad på ekologins krav, dels i internationella organ försöka vinna gehör för samma tankegångar. Vid ett FN-symposium antogs i detta sammanhang en rekommendation, som innebar, att en internationell råvaruskatt borde fastställas. En sådan skulle få till följd bättre hushållning med råvaror. Råvarupriserna skulle stiga genom skatten, vilken skulle motverka iländernas brist på långsiktig, ekologisk hushållning med jordens ändliga resurser. Skatten skulle kunna stimulera både i-länder och att effektivare utnyttja råvaror t. ex. genom varaktigare produkter, bättre tillvaratagande av energi, mer återanvändning och därmed minskad miljöbelastande avfallsproduktion. Internationell råvaruskatt synes - om sådan kan genomföras - vara ett alternativ med ekologisk inriktning. Bästa internationella insatsen från sida torde dock vara att genom interna svenska åtgärder visa upp en målmedvetenhet att på ett helt annat sätt än låta ekologins övergripande krav bli beaktade vid ekonomiska beslut. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att måtte uttala att vid såväl , regeringens som ämbetsverkens fattande av beslut särskilda ansträngningar skall göras så att ekologins övergripande krav blir beaktade så långt som är tekniskt och ekonomiskt möjligt.