mot · G002437 · 1977-01-20 00:00:00 — av m. fl. om det kommunala partistödet När beslutade antaga lagen om kommunalt partistöd förelåg principiell enighet på bl. a. följande punkter: att kommunalt partistöd verksamt kunde bidraga till förbättrade villkor för opinionsbildning och kommunalpolitisk aktivitet, att kommunerna själva skulle fl bestämma om stöd skulle utgå, samt att kommunerna själva skulle bestämma stödets storlek. Den fråga som kom att markera oenigheten mellan bl. a. socialdemokraternas och moderata samlingspartiets syn på det kommunala partistödets utformning var fördelningsprincipen. Medan socialdemokraterna förordade en mot mandatantalet i fullmäktige och landsting proportionell fördelning hävdade vi, liksom övriga oppositionspartier, en fördelning med ett för alla partier lika grundbelopp och däröver fördelning efter mandatantal. Den enighet som 1969 förelåg mellan de borgerliga partierna kom till uttryck bl. a. i skrivning i dess utlåtande nr 36. Däri anförs bl. a.: "En konstruktion med grundbidrag är enligt utskottets mening bättre ägnad än propositionens förslag att åstadkomma en aktiv informationsverksamhet och därmed vidareutveckla den kommunala demokratin. Grundbidragen bör lämpligen, som föreslagits i motionerna 1:1076 och 11:1245, utgöra en fjärdedel av det totala bidragsbeloppet. Den socialdemokratiska reservationen, som yrkade bifall till propositionens förslag om bidrag i förhållande till partiernas mandatantal i fullmäktige resp. landsting, vann i , och har vi ett enligt vårt förmenande orättvist utformat kommunalt partistöd. Genom riksdagsbeslut genomfördes en ändring av det statliga partistödet, varigenom varje riksdagsparti erhöll ett grundbelopp, och därigenom fick det statliga partistödet en rättvisare utformning . 1 den socialdemokratiska reservationen till utlåtande 1969:36, den reservation som senare antogs av majoritet, uttalas bl. a.: Det är också naturligt att inte utan starka skäl, som direkt anknyter till de kommunala förhållandena, göra avvikelser från det som gäller i fråga om det statliga partistödet. Vi delar i princip denna uppfattning och anser därför, att på samma sätt som grundbidrag numera utgår till partierna vid fördelningen av det statliga partistödet, bör ett grundbidrag utgå till partierna vid fördelningen av landstings- och primärkommunalt partistöd. 1 1976/77. Det har förekommit att kommuner och landsting vid sidan om det ordinarie partistödet även utgett bidrag exempelvis för information till invandrare och särskilt stöd till de politiska ungdomsförbunden. Detta bidrag har då lämnats med ett visst belopp per mandat, varigenom orättvisorna partierna emellan ytterligare förstorats. Bidrag har också lämnats i form av administrationsbidrag till mindre partier, vilket förmodligen inte står i överensstämmelse med nu gällande lag om kommunalt partistöd. Det visar emellertid att den nuvarande lagen upplevs som felaktig, varför man på olika sätt söker kringgå densamma. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställes att antager följande Förslag till Lag om ändring i lag om kommunalt partistöd: Kommun får lämna ekonomiskt bidrag till politiskt parti, som beslut om bidrag avser är representerat i kommunens fullmäktige. Beslutet skall innehålla att bidrag utgår till varje sådant parti och att en fjärdedel av utgående anslag skall fördelas lika mellan partierna och återstoden fördelas mellan dessa i förhållande till deras antal platser i fullmäktige . Vad som sagts nu äger motsvarande tillämpning på landstingskommun och landsting. Denna lag träder i kraft fr. o. m. . () () i