mot · G0021561 · 1977-04-19 00:00:00 — av i m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:115 om åtgärder för att underlätta företagens uppgiftslämnande m. m. I propositionen 1976/77:115 anges att två faktorer framstår som avgörande för att samhället i allt större omfattning inhämtar upplysningar från företagen: dels inriktningen mot en alltmer detaljerad samhällsplanering, dels att det skett en fortlöpande förskjutning från generella till selektiva åtgärder från samhället. Det socialdemokratiska partiets inställning, att en fördjupad samhällsplanering är nödvändig för att ett socialt rättvist samhälle skall kunna skapas, står fast liksom vår uppfattning att det är nödvändigt att i vid omfattning använda selektivt verkande metoder för att uppnå rättvisa effekter av samhällsinsatserna. Enligt uppgifter i propositionen hänför sig av uppgiftsblanketterna till direkta skatter, indirekta skatter, tullar och socialförsäkring. gäller frågor som arbetsmarknadspolitiken, prisövervakning, miljövård, konjunkturpolitiken, ekonomiskt försvar, byggnadslagstiftningens tillämpning. Häri ingår också SCB:s uppgiftsinhämtande. På flera ställen i propositionen anförs att ett genomförande av intentionerna i regeringsförslaget kommer att innebära att företag och organisationer måste acceptera att offentlig statistik och annat offentligt planeringsunderlag av olika slag inte alltid kan ges den utförlighet som de vant sig vid eller önskar. Det hävdas t. o. m. att beslutsfattare i många fall kan utnyttja bristfälligt material om man känner till dess svagheter. slår departementschefen fast att det är ofrånkomligt att uppgifter som behövs för administrativa beslut måste omfattas av uppgiftsplikt. Detta innebär tvång. För att arbetet med uppgiftsinlämnandet skall kännas meningsfullt är det närmast en självklarhet att uppgifterna skall kunna användas som ett hjälpmedel och som underlag för beslutsfattandet och att detta underlag får bästa möjliga kvalitet. Det är därför orimligt att förutsätta en försämring av beslutsunderlaget för riksdag, regering, myndigheter, organisationer och företag. Uppgiftsinlämnandet måste vara en viktig del i samhällsplaneringen och får inte reduceras till något nödvändigt ont. Detta innebär att det är nödvändigt att genomföra en sanering av uppgiftsinlämnandet med syfte att åstadkomma ett verkligt bra beslutsunderlag, och vi avvisar varje tanke att undergräva planeringsunderlag, skattekontroll och dylikt. Vi anser att bör ge regeringen detta till känna. Den största delen av blanketten avser skatter, tullar och socialförsäkringen. Uppgiftslämnandet syftar till att upprätthålla kontroll av bl. a. avgifter och skatter, och vi menar att detta inte får eftersättas. En genomgång av uppgiftsskyldigheter på detta område kan resultera i förenkling utan att det oavvisliga kravet på ett upprätthållande av kontrollen över skatter och avgifter eftersätts. Vad beträffar den jämförelsevis lilla del av blankettfloden som avser områden utanför skatte- och avgiftsområdet anser vi att en förenkling av uppgiftslämnandet inte får gå ut över beslutsunderlaget för dessa viktiga avsnitt. Enligt uppgift i propositionen omfattar uppgifter från nedan omnämnda områden av blanketterna! Arbetsmarknadspolitiken har i vårt land byggts upp genom mödosamt arbete, där stora ekonomiska resursersatts in. Vi anseratt det beslutsunderlag som införskaffas genom myndigheterna inte får försämras. Detta innebär sannolikt att endast mindre förenklingar kan uppnås. torde samhällets insatser på området kräva en utökning av informationen till samhället. Prispolitiken kommer med stor sannolikhet att innebära krav på utökad prisövervakning. Reformkrav inom uppgiftsområdet får inte medföra att prisövervakningen eftersätts. Miljövården är ett område där det knappast är tänkbart att försämra beslutsunderlaget. Arbetsmiljön är kanske det område där krav på uppgifts- och deklarationsskyldighet för företagen kraftigt måste byggas ut. Konjunkturpolitiken kommer också att kräva bättre underlag än . Det här är exempel på områden där en överdriven omsorg för företagens bekvämlighet kan få till följd att beslutsunderlaget försämras med risk för att stora och svåra misstag blir följden. Det är omsorgen om individernas hälsa, sysselsättningen och samhällets ekonomi det här gäller, varför vi med kraft vill hävda principen att bästa möjliga beslutsunderlag måste eftersträvas. Vi föreslår därför att ger regeringen till känna att den föreslagna delegationen skall se över uppgiftslämnandet med den klara förutsättningen att skatte- och avgiftskontrollen samt besluts- och planeringsunderlagen inte får försämras. Ersättningsfrågan när det gäller uppgiftslämnandet har vid ett flertal tillfällen behandlats av . Den föreslagna delegationen skall enligt propositionen få till uppgift att ge statsmakten ett allsidigt underlag för ett definitivt ställningstagande i frågan. Uppgiftslämnandet är ett led i den samhällsservice i form av beslutsunderlag som i hög grad utnyttjas av företag, enskilda och organisationer. Därmed blir de också direkt eller indirekt konsumenter av beslutsunderlagen baserade på de insamlade uppgifterna. Med hänsyn till företagens roll som konsumenter av information som sammanställs av myndigheterna och till att de som driver företag i detta land rimligen måste uppfylla vissa krav som samhället måste ställa som villkor för företagsamhet, t. ex. uppgiftsskyldighet, bör de lämna dessa uppgifter utan att få betalt för detta. Delegationens uppgifter blir omfattande enligt det föreliggande förslaget. Åtgärder för att reducera och förenkla uppgiftslämnandet är en väsentlig uppgift, som enligt vår mening måste ske i överensstämmelse med krav på kvalitet och bredd på beslutsunderlagen. Den prövningsrätt av myndighets uppgiftskrav som delegationen föreslås bli tilldelad kan vi inte godta. Vi anser att delegationens uppgift skall begränsas till samråd och diskussion med myndigheter. Dessa måste få möjlighet att snabbt fatta beslut i uppgiftsfrågan för att på det viset omgående införskaffa underlag för beslut som i en del fall kan rädda liv. Mot denna bakgrund anser vi att delegationens befogenheter måste begränsas och att det får ankomma på regeringen att direkt besluta om viss uppgiftsinsamling skall få förhindras. Även om delegationen innebär en ökad byråkrati vill vi inte motsätta oss att den inrättas. Förutsättningen är dock att dess befogenheter begränsas enligt vad som anförts. Vi anser vidare att i delegationen bör ingå, förutom parlamentariker och direkta intressenter, även representanter för löntagarorganisationerna. vill vi påpeka att uppgiftslämnandet till myndighet utgör endast en liten del av företagarnas besvär av denna art. En stor del avser förfrågningar från universitet, högskolor, bransch- och fackorganisationer m. m. Även denna del bör ses över av delegationen som de fackliga organisationernas krav på att få tillträde för forskningsverksamhet och undersökningar måste uppfyllas. Med hänvisning till det anförda hemställer vi 1. att ger regeringen till känna a. att översynen av företagens uppgiftsinlämnande skall genomföras med den klara förutsättningen att kontrollmöjligheter, beslutsunderlag och statistik inte får försämras, b. att den föreslagna delegationen inte får i uppdrag att utreda frågan om ersättning för uppgiftslämnandet, c. att delegationens befogenheter begränsas till vad som i motionen anförts om samråd, d. att delegationen får i uppdrag att studera också uppgifter avsedda för universitet, högskolor o. d., med beaktande av krav från de fackliga organisationerna om tillträde till arbetsplatser för forsknings- och undersökningsverksamhet, 2. att propositionen 1976/77:115 i övrigt bifalls. () ()