mot · G002793 · 1977-01-24 00:00:00 — av m. fl. om förstatligande av läromedelsproduktionen, m. m. Läromedelsproduktionen har vuxit mycket kraftigt. Enligt finns det ca 30 000 olika läromedelskomponenter. Antalet företag som producerar läromedel uppgår till 800. Trots denna mångfald har koncentrationsprocessen inom läromedelsproduktionen varit så stark att man kan tala om klart monopolistiska tendenser. Det tydligaste exemplet på detta förhållande är Studium, som behärskar av den svenska marknaden och dessutom har en mycket omfattande export. Anskaffningen av läromedel har blivit en stor ekonomisk börda för kommunerna. I syfte att belysa läromedelsmarknadens omfattning har läromedelsutredningen redovisat hur stor konsumtionen av läromedel är. Årskostnaden för inköp av läromedel har uppskattats till 600-700 milj. kr. Den helt övervägande delen av de läromedel som används inom grundskola, gymnasieskola och högskola framställs, marknadsförs och distribueras i privat regi. Samhällets andel av läromedelsproduktionen är inte mer än 10 96, men stat och kommun får betala i det närmaste hela kostnaden av alla läromedel som används i skolan. Eftersom läromedelsproduktionen styrs av privata vinstintressen har nytänkande och pedagogiskt utvecklingsarbete inom läromedelsområdet fått liten omfattning. Likaså har sådana läromedel som inte är lönsamma och inte går att producera i stora serier, t. ex. läromedel för handikappade grupper, inte blivit tillgodosedda i pedagogiskt hänseende. Vpk har i andra sammanhang hävdat att läromedlens karaktär måste förändras till att bli av uppslagsbokstyp. Då skulle läromedlen mista sin styrande roll på undervisningen och eleverna skulle stimuleras till att själva forska efter kunskap. Det är självklart att läromedlen i vissa ämnen där rena baskunskaper tränas, måste ha karaktär av inlärningsböcker, t. ex. i matematik och läsning. Det är regering och riksdag som fastställer utbildningens inriktning, men det är det privata profitintressena som genom sin utgivning svarar för att tolka och därmed i praktiken styra en stor del av undervisningen. Den privata kontrollen av läromedelsproduktionen leder till att borgerliga värderingar befästs. är t. ex. svensk historia en historia om svenska kungars öden och leverne. Arbetarrörelsens historia och dess ideologi har fortfarande ett alltför litet utrymme i skolböckerna. Inte heller förhållanden i det moderna samhälls- coh arbetlivet har det utrymme det borde ha i läromedlen. Det finns i många läroböcker exempel på borgerlig och arbetsköparvänlig indoktrinering och på falsk information. Det finns läroböcker som indirekt varnar eleverna att som löntagare ställa kostnadskrävande lönekrav. Det heter t. ex. i Fröberg-Emestens bok , , som är avsedd för gymnasieskolans 2-åriga tekniska linje, följande: Personalens intresse ligger naturligtvis i hög lön och trygghet i anställningen. Men lönehöjningar leder normalt sett till sämre resultat i rörelsen. Om ägaren hotar avveckla rörelsen harju tryggheten försvunnit. Detta får mycket allvarliga konsekvenser för de anställda som kan få svårt att erhålla arbete på annat håll. Också när det gäller könsrollsfrågor medverkar läromedlen genom att förmedla det traditionella könsrollsmönstret till att bevara könsrollerna. Den viktigaste tiden för socialisering av könsroller, när det gäller skolan, är på lågstadiet. I den vanligaste läseboken på detta stidium, nämligen Borrman-Salminen, , som enligt uppgift har av marknaden, framställs pojkarna som initiativrika och orädda, medan flickorna är passiva och försiktiga. Kvinnor och män är till övervägande grad sysselsatta enligt det traditionella könsrollsmönstret, både vad gäller fritid, yrke och ansvarsfördelning i hemmet. Både texterna och bilderna speglar de traditionella rollerna. Som exempel kan nämnas att i alla bussar och varubilar sitter alltid män bakom ratten. Om kvinnor kör bil så är det småbilar med barn som passagerare. När mamma skall storhandla får hon låna en bil etc. Det är sedan inte att undra över varför pojkar och flickor väljer pryo och yrken enligt det gamla könsrollsmönstret. Läromedlen har en oerhört stor betydelse för undervisningens innehåll och dess praktiska utformning. Med denna vetskap är det märkligt att just läromedelssektorn totalt saknar inflytande från konsumenterna i detta fall elever och lärare, när det gäller utformning och innehåll i läromedlen. Avståndet mellan producenter och konsumenter har tvärtom ökat. Ingenstans under hela produktionsprocessen finns utrymme för t. ex. elevsynpunkter. Först när läromedlet är framställt finns en möjlighet att framföra synpunkter hos läromedelsnämnd. Men då gäller det bara att ta ställning till ett läromedels objektivitet. Frågan bör prövas hur ett demokratiskt inflytande för elever och lärare kan åstadkommas över läromedlens tillblivelse, anskaffande och användande. Samhället har försökt engagera sig i produktionen av läromedel. En central läromedelsnämnd har tillkommit för att granska objektiviteten i alla slag av läromedel. Dessutom är staten engagerad via i produktionen av läromedel. Dessa åtgärder är dock långt ifrån tillräckliga. Läromedlen är en del av den offentliga verksamheten eftersom de ingår i utbildningen. Denna utbildning finansieras av allmänna medel. Läromedlen ingår bl. a. genom sin styrmekanism som en väsentlig komponent i utbildningen. Därmed är läromedlen också en del av den offentliga verksamheten, som betalas av allmänna medel. Det är samhället som både skapar behov av läromedel och som är konsument. Därför är det också helt naturligt att samhället övertar produktionen av läromedel. Också för att säkra ett inflytande över läromedelsproduktionen är det nödvändigt att förstatliga densamma. Ett förstatligande måste omfatta de delar av läromedelsproduktionen som gäller produktionsplanering, marknadsföring och distribution. Som ett forsta steg i ett totalt förstatligande av läromedelsproduktionen bör staten överta Studium. Med hänvisning till ovanstående föreslås besluta 1. att hemställa hos regeringen om åtgärder för förstatligande av läromedelsproduktionen, i första hand Studium, 2. att hemställa hos regeringen att tillsätta en utredning om formerna för att öka användarnas inflytande över läromedlens tillblivelse, anskaffande och användande, 3. att hemställa hos regeringen att vid granskningen av objektiviteten i läromedlen också skall beaktas tendenser i innehållet som förstärker och bevarar ett traditionellt könsrollsmönster. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) INGA (vpk)