ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G002501 · 1977-01-20 00:00:00 — av m. fl. om inrättande vid gymnasieskolan i av en musiklinje har f. n. ingen musiklinje inrättad vid någon gymnasieskola. En utvidgning av utbildning på musiklinje bör därför ske inom detta område. Den enda musiklinje som finns i finns i , och detta betyder att gymnasieelever i Norr- och är sämst ställda i hela landet då det gäller studier i musik. Som lokaliseringsort för en gymnasial utbildningslinje i musik med Norr- och som upptagningsområde har ett idealiskt geografiskt läge med goda kommunikationer med övriga gymnasieorter. En lokalisering till skulle betyda acceptabla hemresesträckor vid veckosluten forde flesta elever. Ingen annan ort kan peka på ett så gynnsamt läge nära nog mitt i upptagningsområdet. Inom det tänkta upptagningsområdet är dessutom en befolkningsmässig mittpunkt. Befolkningsunderlaget inom ett område med 3 mils radie från är 66 000 invånare, vilket är fullt jämförbart med övriga tänkbara orters underlag. Räknar man med ett upptagningsområde med 15-20 mils radie med som centralort, dvs. godtagbara hemreseavstånd (or eleverna vid lov och , blir befolkningsunderlaget ungefär 375 000 människor, vilket är nära 100 000 fler människor än någon annan gymnasieort i upptagningsområdet kan redovisa. har en gammal fin musiktradition. Där finns redan en mycket väl utbyggd musikskola som har 3 500 elever. Ett 40-tal lärare är engagerade i verksamheten. Flera av dessa är väl meriterade som lärare vid en musiklinje. Lärarfrågan kommer därför inte att innebära några problem. har tidigare beslutat att skall vara s. k. primärt centrum och detta kräver bl. a. en utvidgning av kommunens undervisningssektor. Stora satsningar har redan gjorts på de övriga två primära centra som finns i området, framför allt på den postgymnasiala utbildningens område. Även om inte kan få ens tillnärmelsevis lika omfattande utbildningsutbud som dessa centra, bör man sträva mot en viss utjämning. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att till lokalisera en av de tre musiklinjer på gymnasial nivåsom föreslås bli inrättade i riket.
mot · G002502 · 1977-01-24 00:00:00 — av m. fl. om parkeringstillstånd för handikappade finns det en del handikappade som trots sitt handikapp klarar av att självständigt med hjälp av moped eller bil ta sig till och från arbetet, till affären, till föreningsmöten, till goda vänner etc. om parkeringsomständigheterna är gynnsamma. Inom utfärdas ett parkeringstillstånd lill handikappade bilister som underlättar för dem att parkera nära målet för färden. Liknande tillstånd utfärdas också i andra kommuner i landet. Dessa tillstånd utfärdas för att täcka ett visst begränsat område. Detta är en allvarlig begränsning. Så fort den handikappade kommer utanför det egna området måste han/hon söka nytt tillstånd, rulla långa vägar i rullstol eller avstå från att åka. Med tanke på att de handikappade i större utsträckning, både under arbetet och , har anledning att resa och tillbringa på annan ort än hemorten, bör denna praktiska olägenhet undanröjas. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om parkeringstillstånd för handikappade bilister. HANS ALSEN (s) ts) ()
mot · G002504 · 1977-01-20 00:00:00 — av m. fl. om godstransporter till och från Kostnaderna för transport av gods till och från år högre ån på fastlandet. Dessa merkostnader beror på de sjötilllågg som måste tas ut för att täcka de färje- och hamnavgifter samt omkostnaderna för överfarten mellan fastlandshamn och . Sedan beslutade all utjämna godstransportkostnaderna till och från har samma taxor tillämpats sorn på fastlandet när transporterna utföres av ASG och GBS Då den särskilda Gotlandstaxan därmed togs bort uppstod för de berörda företagen ett inkomstbortfall beräknat till 7 milj. kr. Genom beslut medgavs dessa transportföretag kompensation genom tillstånd att ta ut ett särskilt Gotlandstillägg i hela riket av den som sänder gods med dessa företag. Tillägget är 0.9 "<> och påföres fakturorna. Denna debitering har medfört ett betydande merarbete hos transportföretagen. Många fraktkunder vägrar alt betala tillägget i de fall transporten inte berör . Därtill kommer att andra företag som inte i likhet med ASG och GBS har en riksomfattande transportorganisation ej kan debitera sina kunder detta särskilda Gotlandstillägg. De mäste därför debitera en högre kostnad för godstransporten till och från än den för riket i övrigt gällande. Detta förhållande är givetvis till stor nackdel för förelag på som i egen regi utför sina godstransporter. Debiteringen av detta särskilda Gotlandstillägg skapar också lätt en negativ inställning till hos ASG:s och GBS kunder. Beslut om den nuvarande utjämningen fattades sedan de berörda företagen i överläggningar med statens pris- och kartellnämnd förklarat sig av principiella skäl inte kunna acceptera en uppgörelse innefattande någon av de lösningar SPK föreslagit i sammanhanget. Del av framlagda lagförslaget gav regeringen möjlighet att meddela föreskrifter om högsta pris för godstransporter med lastbil till och från . ansåg att utjämningen borde uppnås genom frivillig medverkan. Man godtog tills vidare att lagen infördes men framhöll att lagstiftningen måste betraktas som provisorisk och få så kort varaktighet som möjligt. Erfarenheterna borde följas upp och en gemensam utvärdering av lagen, fraktstödet, färje- och hamnavgifterna borde redovisas för . Den hittillsvarande utvecklingen torde styrka utskottets bedömning. Det är angeläget att den aviserade utvärderingen kommer till stånd. Det synes få ankomma på regeringen ali vidta de åtgärder som krävs för att fa till stånd en sådan utvärdering av gällande system för utjämning. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen begär en utvärdering av bl. a. effekterna rörande lag om utjämning av taxorna för fjärrtransporter av gods med lastbil till och från . () () i
mot · G002505 · 1977-01-20 00:00:00 — av om standardiserade lås på bilbälten Enligt lag är förare och passagerare i framsäten på bilar skyldiga att använda säkerhetsbälte. finns på marknaden ett antal skilda bältestyper med olika utformade lås. Skillnaderna mellan låsen kan olla vålla stora praktiska besvär för tillfälliga passagerare. 1 en kritisk situation kan okunnighet om låsens funktion innebära att passageraren inte tillräckligt snabbt kan spänna av sig bältet. Det vore fördelaktigt både från bekvämlighetssynpunkt och från säkerhetssynpunkt om nyinstallerade bilbälten försågs med enhetliga lås. Det borde därvid ankomma på att utfärda erforderliga föreskrifter Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen hemställer om åtgärder så att nyinstallerade bilbälten kommer att förses med enhetliga lås.
mot · G002506 · 1977-01-18 00:00:00 — av i m. fl. om elektrifiering av järnvägslinjen har i stort sett avslutat elektrifieringen av bannätet. Men ännu återstår betydelsefulla bandclar. Till en av de mest angelägna torde höra järnvägslinjen . Denna linje utgör en viktig transportled genom praktiskt taget hela länet. Järnvägslinjen förbinder länets förutvarande städer med varandra och har därmed anknytning till den övervägande delen av länets industri. I omedelbar anslutning till järnvägslinjen borg av länets befolkning. Linjen förbinder vidare länet med storstadsregion och ger därmed anknytning med järnväg till kontinenten. är en utomordentligt viktig pulsåder för länets befolkning och dess näringsliv. Trafiken upprätthålls f. n. med dieseldrift i fråga om både gods- och personbefordran. En genomgående förbindelse förutsätter lokbyte i med därav uppkommande tidsförlust. De dieseldrivna motorvagnstågen har varit behäftade med tekniska svagheter. torde vidare nuvarande materiel behöva ersättas genom nyanskaffning. Ett lämpligare tillvägagångssätt än att anskaffa nv dieseldrivcn materiel vore att elektrifiera järnvägen så att eldrivna tåg kan användas. Med hänsyn till önskvärdheten att moverka luftföroreningar, som uppstår med oljedrivna fordon, och med hänsyn till rådande osäkerhet beträffande både tillgång och kostnader för användande av oljedrivna fordon synes även av dessa skäl en övergång till eldrift vara att föredra. Genom länsstyrelens skrivelse till regeringen är det väl bestyrkt att sysselsättningsläget i starkt försämrats och att ingen förbättring för den överblickbara framtiden kan konstateras. Snabba, säkra och bekväma tågförbindelser mellan vore av stor regionalpolitisk betydelse och skulle säkerligen verksamt medverka till en utveckling av företagsamheten och bidra till en gynnsam utveckling av den för länet så viktiga turismen. Men även det aktuella sysselsättningsläget motiverar att särskilda åtgärder vidtas för att hålla uppe sysselsättningen. En sådan åtgärd vore att som beredskapsåtgärd elektrifiera den aktuella järnvägslinjen. Med ledning av redovisade uppgifter för elektrifiering av järnvägslinjen kan antalet dagsverken för den lokalt bundna arbetskraften uppskattas till ca 20000. Därtill skulle elektrifieringen få betydande sidoeffekter genom de industribeställningar som skulle erfordras. En elektrifiering av den aktuella järnvägslinjen skulle bidra till en påtaglig förbättring av kommunikationerna för liinets befolkning, bidra lill näringslivets och turismens utveckling och skapa ett angeläget tillskott av arbetstillfällen. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär åtgärder för elektrifiering av järnvägslinjen . HANS () i HANS () i () ()
mot · G002507 · 1977-01-20 00:00:00 — av i m. fl. om vissa förbättringar på järnvägslinjen SJ kan redovisa en positiv trend för persontrafiken på sträckor . Ökningen beräknas också fortsätta på medellånga och längre sträckor. Persontrafikutvecklingen beror mycket på kvaliteten på de trafiktjänster som järnvägen kan erbjuda i konkurrens med personbilar, bussar och flyg. SJ planerar nu att ersätta de gamla rälsbussarna med moderna motorvagnar, och viss del av invsteringsmedlen för rullande materiel avses användas härför. Det är i linje med krav vi tidigare framfört och vilka uttalat sig för. Persontrafiken på järnvägslinjen har stor betydelse för utvecklingen i såväl som och . Linjens betydelse betonas i de regionala trafikplanerna. Järnvägslinjen sammanbinder i inte bara mellersta och norra utan också med SJ:s stambanor, söder-, väster- och norrut. Den sydliga färjetrafiken till och från går året runt, och turistsäsong flera turer på . Färjeresa och järnvägsresa kan knytas samman. Nässjö-Oskarshamnslinjen körs med de gamla omoderna rälsbussarna. är restiden mer än 2 1/i vagnar som inte uppfyller dagens krav på bekvämlighet. Förbättrade resmöjligheter med järnväg är en nödvändighet för den allmänna utvecklingen i berörda regioner. Nyare, bekvämare vagnar, snabbare resor och bättre turtäthet skulle betydligt öka resbenägenheten på nämnda järnvägslinje. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att på järnvägslinjen förberedelser redan nu vidtas för större turtäthet och trafik med de nya motorvagnar som aviserats i årets budgetproposition. () ()
mot · G00251 · 1977-01-11 00:00:00 — 1976/77 51-60 Motion 1976/77:51 av herrar i och i om sparstimulerande åtgärder Det fanns , för inte så länge sen, då det ansågs riktigt att spara för att nå ett mål, att köpa en eftertraktad vara. Då var det rätt och riktigt, allt enligt sparuppfostran från skoltiden, då Spara i skolsparpropagandan representerade den sanna sparmoralen. är den tidens sparande numera det dummaste man kan ge sig in på. Kostnadsstegringen på grund av inflationen suger ut spararen, och det eftertraktansvärda målet flyttar sig bort i samma takt som spararen försöker nå det. får han betala skatt på sina sparmedel. Moralbegreppet som Spara försökte lära oss verkar gammaldags och främmande. I stället är det Sparas motpol Slösa som snabbt lär oss handla, att skuldsätta oss och att låna så mycket som möjligt för att omgående få den eftertraktade varan. På så sätt undgår man inflationens kostnadsfördyring, slipper till stor del betala skatt på räntor och får i stället använda gäldräntan till att få lägre skatter och får kanske därigenom del av vissa bidrag. Banksparandet är den form av sparande som passar vanliga människor bäst och som är till stor nytta för samhället. Det inflationsskyddade sparandel i form av placeringar i antikviteter, konst, diamanter, medaljer, osv. är från samhällssynpunkt av mindre intresse. Vi uppmanar människor till banksparande därför att detta är en nödvändighet för investeringar, för byggnadssektorn, för kommuner osv. Vidare är detta sparande till fromma för den samhällsekonomiska balansen genom att konsumtionen hålls nere. Men samhället ger å sin sida ingen rimlig rättvisa åt spararen, som genom inflationen får se sitt kapital urholkas som går. Tvärtom är det de som till det yttersta utnyttjar sina kreditmöjligheter som får de största favörerna. Eftersom samhället eftersträvar ett högt banksparande, bör också samma samhälle se till att spararna kompenseras så att sparkapitalets realvärde bibehålls. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att hos regeringen begär förslag till sparstimulerande åtgärder för att göra banksparandet attraktivt. HANS () i . () i 1 1976/77. 3 sami Nr 51-60
mot · G002511 · 1977-01-20 00:00:00 — av herrar Rosqvist och om det beslutade nya sjömätningsfartyget Vi föreslog i motion att medel skulle upptas i årets budgetproposition för anskaffning av nytt sjömätningsfartyg. I årets budgetproposition anvisas 9 milj. kr. för anskaffning av nytt sjömätningsfartyg som beräknas kosta 28 milj. kr. Svensk varvsnäring befinner sig i en bekymmersam situation vad beträffar nybeställningar. En nedgång i sysselsättningen hotar personalen vid flera varv. Beställningar, upphandling, för statliga myndigheter skall ske enligt särskild förordning där kravet på affärsmässighet skall vara den grundläggande principen. Detta kan emellertid i vissa fall leda till konflikt med andra av statsmakterna uppställda mål. a. sysselsättningsskäl erfordrar i vissa fall vidare bedömningar än vad en strikt tillämpning av principen om affärsmässighet tillåter. Sådana bedömningar skall ej göras av den upphandlande myndigheten (i detta fall ) utan av regeringen. Vi anser det mycket väsentligt att värna om varje möjlighet till sysselsättningsobjekt för svensk varvsindustri. En strikt affärsmässig upphandling i nuvarande läge, som skulle kunna innebära beställning vid utländskt varv av fartyg, anser vi icke bör komma i fråga. Den eventuella merkostnad som kan uppstå därför att man slår vakt om sysselsättning vid något svenskt varv bör dock ej drabba myndigheten, utan merkostnaden bör i så fall prövas i annan lämplig ordning. har förutsatt militär bemanning av det planerade fartyget. Frågan om civil eller militär bemanning av isbrytare och sjömätare utreds f. n. Dessa fartygs arbetsuppgifter är väsentligen av civil natur. Att militärvärnpliktiga utför i huvudsak civila arbetsuppgifter överensstämmer inte med andra vedertagna principer på arbetsmarknaden. Vi vill dock icke föregripa pågående utredningsarbete och ställa ett direkt yrkande angående civil bemanning av isbrytare och sjömätare men vi anser dock att det nu aktuella sjömätningsfartyget bör projekteras och utrustas för civil bemanning. Vi hemställer att hos regeringen begär 1. att beställningen av det nya sjömätningsfartyget av sysselsättningskäl måtte ske vid lämpligt svenskt varv, 2. att sjömätningsfartyget utrustas för civil bemanning. () ()
mot · G002513 · 1977-01-20 00:00:00 — av m. fl. För en balanserad utveckling inom en region är snabba, säkra, ekonomiska och energisnåla transporter av stor betydelse. Detta gäller inte minst , där det framstår som alltmer riktigt att man får en utveckling i enlighet med ett flerkärnigt mönster. Detta går att skapa med en integration av små och medelstora städer runt och genom att man knyter samman dessa orter med snabba kommunikationer - i första hand snabba tågförbindelser. Den snabba tekniska utvecklingen på järnvägsområdet skapar möjligheter att sätta in snabbtåg inom så relativt befolkningstäta regioner som , dvs. en ringlinje runt med snabbtåg Stockholm-Enköping-Västerås-Kolbäck-Eskilstuna-Strängnäs (Åkers styckebrukKSödertälje-Stockholm och omvänt. Med de snabbtåg som redan finns i andra länder skulle exempelvis en resa ta , , och . För de över 2 miljoner människorna i skulle det kunna innebära bättre boendemiljöer, renare luft och mindre resbehov än i storstaden. Många människor skulle finna sysselsättning på bostadsorten som de inom ett rimligt reseavstånd hade rikt differentierade möjligheter till arbetstillfällen, utbildning, kulturutbud och fritidsaktiviteter. På lång sikt skapar man därmed också en mer stabil och robust arbetsmarknad. Som en förberedelse till en framtida snabbtågslinje runt är det angeläget att man fortsätter upprustningen av spårstandarden mellan och samt utbyggnaden av dubbelspår. Den del av järnvägsringen runt där behoven av upprustning är störst är på bandelarna Södertälje-Eskilstuna-Västerås, som endast är godkända för hastigheter . Det kan noteras att nya resbehov uppkommer bl. a. genom det framtida högskolesamarbetet mellan och på denna bandel. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att inom ramen för anvisat investeringsanslag till järnvägar m. m. avsätter medel till vissa investeringar runt i förbättrad spårstandard, dubbelspår, planskilda korsningar, 1976/77: 513 fjärrblockeringsnät o. d., i syfte att successivt skapa snabbare tågförbindelser i och därmed stimulera till en balanserad regional utveckling inom denna region.
mot · G002515 · 1977-01-21 00:00:00 — 1976/77: 515 om den generella hastighetsbegränsningen på väg utanför tättbebyggt område De generella hastighetsbegränsningar som gäller på vägar utanför tätorter kan verkligen diskuteras. Att inte begränsningarna respekteras av flertalet bilister är allmänt omvittnat. Det beror väl ofta på att bilisterna inte uppfattar hastighetsbegränsningarna som befogade. Den hastighet som kan vara befogad kan ju också vara helt onödig beroende på trafikintensiteten. Bilisten har också skyldighet att anpassa farten efter rådande omständigheter, vilket ibland tagits till intäkt för att neka önskade ytterligare fartbegränsningar inom tätorter, där behovet av fartbegränsningar kan vara starkt befogat. Om övervakningen från polisens sida skall bli så effektiv, att fartbestämmelserna följs utanför tätorterna, krävs enorma polisinsatser. Dessa poliser behövs på annat håll. När det gäller brott mot enskilda skulle dessa polisinsatser säkert vara mer nödvändiga. Eftersom trafikanterna är skyldiga att anpassa farten till rådande förhållanden även utan fartbegränsningsskyltar, synes det lämpligt att besluta att för alla vägar utanför tätorter uppsatta begränsningsskyltar endast anger rekommenderad högsta fart och att överträdelse av dessa rekommenderade farter endast skall beivras om den varit orsak till trafikolycka. Eventuellt skulle genom särskild märkning på trafikskyltar kunna anges om det är rekommenderad fart som avses med skyltningen. I princip torde dock samtliga generella hastighetsbegränsningar utanför tätorter kunna omvandlas till rekommenderade begränsningar. Eftersom en hel del kontroll från polisens sida skulle bortfalla på detta sätt, skulle många poliser kunna sättas in på andra områden där större polisinsatser framstår som nödvändiga. Mycken irritation i trafiken skulle också kunna undvikas; bl. a. skulle hastighetskontroller och trafipaxbilar kunna undvaras. En allt starkare opinion för att rekommenderade farter skall gälla utanför tätorter har också kunnat registreras genom den allmänna debatten i frågan. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos regeringen begär att generella hastighetsbegränsningar på vägar utanför tätorter skall gälla som rekommenderade farter.
mot · G002516 · 1977-01-21 00:00:00 — Motion 1976/77:516 av herrar och i Agnäs om förbud mot vägsalt SLUTA SALTA VÄGARNA! Det nödropet har höjts år från bilisterna. och har dock vägrat lyssna. Men en omprövning av frågan måste ske. Att från en osaltad vägsträcka komma ut på en saltad sträcka är en deprimerande upplevelse. Det är riktigt att väggreppet i många fall blir bättre vid saltning. Men i andra fall blir det sämre, t. ex. när det finns ett snölager på vägbanan, av vilket det efter saltningen bara blir ett tjockt moddlager, i vilket det är ännu lättare att få sladd. Att sikten blir mer eller mindre försämrad när bilen ständigt blir översprutad av smutsvatten är uppenbart även för den som inte själv kör bil. Sammantaget måste nackdelarna överväga fördelarna från trafiksäkerhetssynpunkt. När det gäller slitage och skador på fordonen finns det bara nackdelar med saltningen. Att försöka hålla bilen ren från smuts genom att ägna tid och kraft åt biltvätt är också helt meningslöst, när man riskerar att få bilen lika smutsig igen efter bara några hundra meters körning, även om det är några grader kallt. Att vara cyklist eller gående på en väg som är saltad och ständigt bli sprayad av den dimma av smutsvatten som finns efter varje bil är sannerligen ingen avundsvärd lott. Saltningen av vägarna måste bringas att upphöra. Vägsaltningen har varit aktuell i under ett stort antal år. Det kan vara av visst intresse att referera några meningar av vad trafikutskott uttalade i frågan (TU 1971:1). Först angående arbete: Verket följer uppmärksamt resultatet av i utlandet pågående försök med andra kemikalier än salt. Verket har också medverkat i forskningsverksamheten på området. Utskottet uttalar vidare: har tidigare genom bl. a. motioner, interpellationer och enkla frågor uppmärksammats på det av motionärerna aktualiserade spörsmålet som är av betydelse ur framför allt trafiksäkerhetssynpunkt. Svårigheterna härvidlag torde främst sammanhänga med tillämpandet av saltningsmetoden i förening med användningen av dubbade däck och den avslitning av däcksoch asfaltpartiklar m. m. som blir följden därav. Utskottet finner det därför angeläget att pågående arbete på området intensifieras i syfte att än mer förbättra tillämpade metoder samt den tekniska materielen så att olägenheter och skadeverkningar i möjligaste mån motverkas. Vad har då hänt på det här området? I stort sett endast att plogning av vägarna minskat och saltningen ökat. Läget är alltså värre. I när människan till och med lyckas med att sända satelliter till Mars och månen med god precision, så kan man inte (eller vill inte) lösa problemen med saltning av vägarna. Det går att klara sig helt utan saltning. Det går också säkert att få fram ersättningsmedel om man bara vill satsa lite tid och pengar på det. Med hänvisning till ovanstående hemställes att beslutar att som sin mening uttala att spridning av vägsalt måtte upphöra. () ()