mot · G0021401 · 1977-03-03 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:59 om utbildning och forskning inom högskolan m. m. Propositionen 1976/77:59 innebär bland annat inrättandet av en högskoleenhet i , kallad /. Vi hälsar detta förslag med den största tillfredsställelse. I huvudsak anser vi oss kunna ansluta oss till de förslag rörande den blivande högskolans organisation och verksamhet som utvecklas i propositionen och vilka innebär upptakten till en högskoleutbildning i som - hoppas vi - efter hand skall kunna utvecklas. Tillkomsten av högskolan kommer att få betydelse i skilda hänseenden för länet i dess helhet. På några punkter ger propositionen emellertid anledning till vissa förslag till ändringar och kompletteringar. Propositionen föreslår i likhet med vad redan U 68 gjorde att de nya utbyggnadsorterna betecknas med namn på de kommuner där utbildningen i huvudsak kommer att bedrivas. Sålunda föreslås bland annat namnet . All högskoleutbildning kommer i princip att vara riksrekryterande. Däremot är det inte självfallet att utbildningen kommer att vara koncentrerad till ett fåtal platser på samma sätt som universitetsutbildningen i sin helhet gavs exempelvis i eller i . Den decentraliserade utbildningen är redan ett faktum. Detta ger visserligen inte anledning till ändring av traditionella beteckningar av typen i . Beträffande de nytillkomna högskoleenheterna är förhållandet annorlunda. Där är man inte låst av traditionella namngivningsprinciper. Inte heller finns anledning att genomföra en uniform namngivningsprincip. I diskussionen har på senare håll framkommit starka önskemål om att högskolan i det län vi representerar skall anknyta till namngivningstraditioner som där i andra sammanhang brukar tillämpas. Vi får därför föreslå att högskolan i fråga ges namnet HÖGSKOLAN I . Den lokala kommitté som i samverkan med för högskoleregion förberett tillkomsten av den blivande högskolan i länet framförde på ett tidigt stadium önskemål om att inom sektorn för administrativ, ekonomisk och social utbildning skulle inrättas även en transportadministrativ linje. Av de undersökningar rörande intresset för olika utbildningsvägar som företagits har framkommit att man har anledning vänta sig ett betydande intresse för en sådan linje. Utbildningen har för övrigt tidigare meddelats i såsom en av de decentraliserade akademiska kurser man där anordnat. Kostnadsmässigt skulle inrättandet av en sådan linje inte komma att innebära några problem. Samläsning med den föreslagna sekreterarlinjen kan i rätt stor utsträckning tänkas förekomma. När det gäller den gymnasiala delen av utbildningen torde utrymme kunna beredas inom ramen för de i propositionen beräknade anslagen för ändamålet. I övrigt kommer utbildningen att i likhet med övriga linjer inom sektorn (sekreterarlinjen och personaladministrativ linje) att belasta anslaget för lokala utbildningslinjer och enstaka kurser. Inom detta anslag måste således av högskolestyrelsen göras en prioritering som ger utrymme för även den här avsedda utbildningen. Att en sådan prioritering kommer att ske kan med utgångspunkt från den lokala kommitténs tidigare ställningstagande tas för givet. Enligt vad vi har oss bekant kommer man att vid den nya högskolan i ge ett betydande utrymme för utbildning i anslutning till turistnäring och till kommunikationsfrågor av olika slag. En utbildning i transportadministration ansluter sig nära till det slag av utbildningar för vilka man i övrigt intresserar sig och vilka är av betydelse för länet. Den transportadministrativa linjen finns upptagen på förteckningen över allmänna utbildningslinjer. Detta innebär att det ankommer på att fatta beslut om linjens inrättande vid viss högskoleenhet. Vi föreslår att en transportadministrativ linje måtte inrättas även vid den blivande högskolan i /(högskolan i ). Försöksverksamhet med klasslärarutbildning av ny typ Med anledning av motioner i ärendet framhöll utbildningsutskottet i sitt betänkande 1975/76:26 bland annat följande: Om utbildningen i landet av klasslärare behöver ökas, bör enligt utskottets mening ökningen förläggas till högskola, vars klasslärarutbildning nu avsevärt minskats eller helt avvecklats. Utskottet vill slutligen stryka under att för lärarhögskoleorganisationens del bör betraktas som en övergångstid innan förslag från LUT 74 och bamstugeutredningen hunnit resultera i konkreta utbildningar. Vid riksdagsbehandlingen av ärendet - varvid anslöt sig till vad utbildningsutskottet föreslagit - framhölls av att medan ansökningar till övriga orter med klasslärarutbildning relativt sett minskat, ökade däremot i antalet ansökningar till 1975/intagning med 27 96. I anförandet underströks att utbildningsutskottets uttalande måste tolkas så att det bör finnas en beredskap att återuppta klasslärarutbildningen i . Man har där ett stort upptagningsområde varför lärarutbildningen där borde komma i åtanke i första hand då frågan om ett återupptagande av intagning till vissa klasslärarlinjer skulle komma att aktualiseras. Det har gått alltför sedan fattade sitt här refererade beslut för att det skall vara möjligt att ännu dra några slutsatser i stort beträffande riktigheten av den då gjorda dimensioneringen. Uppenbart är dock att de svårigheter att anskaffa nya lärare i glesbygdsområden som redan tidigare var ett faktum ökat. förefaller det som om tendensen bland klasslärarna att utnyttja den nya möjligheten till deltidspension efter fyllda visat sig komma att bli betydligt mera utpräglad än man tidigare haft anledning förmoda. Den allmänna trenden talar således för en viss, försiktig utökning av klasslärarutbildningen. har de lärarutbildningssakkunniga (LUT) publicerat en del debattskrifter och principskisser av intresse - de förelåg inte då utbildningsutskottet avlät sitt citerade betänkande men utskottet fäster däremot uppmärksamheten på att man bör avvakta utredningens resultat. Utredningen kan av allt att döma förväntas komma att framlägga förslag om en lärarutbildning som på flera punkter avviker från den nuvarande klasslärarutbildningens utbildningsplaner. Det finns i sammanhanget anledning att något se på den nuvarande klasslärarutbildningen - inom UHÄ utarbetade utbildningsplaner innebär inga större avvikelser jämfört med den utbildning som bedrivs -jämförd med intentionerna i propositionen 1976/77:59. Avvikelserna visar sig vara ganska påfallande. Framför allt är klasslärarutbildningen nu så konstruerad att den omöjliggör varje form av återkommande utbildning. Den är vidare förlagd till ett fåtal orter i landet. Slutligen innebär den en i sig sluten utbildning utan egentligt samband med andra utbildningslinjer. Härigenom försvåras en både ekonomiskt och utbildningsmässigt sett önskvärd samverkan. Önskvärt vore således att en klasslärarutbildning av ny typ - som i varje fall kunde ges parallellt med en mera traditionellt upplagd utbildning - utarbetades och utprövades. Det krävs, som föredraganden i annat sammanhang framhåller i propositionen, en förhållandevis för planering och även för information innan en sådan utbildning kan komma till stånd. I annat sammanhang kommer, enligt vad vi erfarit, utbildningsutskottets uppmärksamhet att fästas på det förhållandet att anslagsberäkningen för vissa högskolor, däribland den i /, inte synes ha kommit att inrymma erforderlig täckning för de merkostnader föregående års beslut om klasslärarutbildningens dimensionering och lokalisering medför. Man tycks komma att få ett relativt stort antal övertaliga ordinarie lärarutbildare. Utan att i övrigt närmare gå in på anslagsfrågan i detta sammanhang önskade vi fästa uppmärksamheten på att en planering av en klasslärarutbildning av ny typ skulle kunna genomföras under /78 vid högskolan i /(högskolan i ) utan annan kostnad än den som under alla omständigheter synes komma att uppstå som följd av den nämnda övertaligheten. Vi föreslår således att högskolestyrelsen för högskolan i /(högskolan i ) ges i uppdrag att inom ramen för befintliga anslag under /78 - i första hand med utnyttjande av den helt eller delvis övertaliga ordinarie lärarutbildarpersonal som kommer att ingå i högskolans personalstat för projektarbetet - utarbeta förslag till en försöksverksamhet avseende klasslärarutbildning av ny typ. Vi förutsätter därvid att den egentliga försöksverksamheten efter prövning påbörjas under /79 och att den då förläggs till högskolan i / (högskolan i ). Med anledning av vad som ovan anförts hemställer vi att beslutar 1. att högskolan i /ges namnet högskolan i , 2. att en transportadministrativ linje inrättas vid denna högskola, 3. att en försöksverksamhet avseende klasslärarutbildning av ny typ inrättas vid denna högskola i enlighet med vad som anförts i motionen. H. () () ()