mot · G002951 · 1977-01-24 00:00:00 — Motion 1976/77: 951 av m. fl. om ökade resurser till den kommunala vuxenutbildningen Det är framför allt två förhållanden som nödvändiggör en ökad satsning på den kommunala vuxenskolan. Dels är det väsentligt att motverka den ojämlikhet som uppstår i förhållandet mellan de generationer som har, resp. inte har fått genomgå och gymnasieskolan. Dels är det väsentligt för att besluten om vidgat tillträde till universitet och högskolor, som ingick i U 68-reformen, skall få en praktisk betydelse och inte bara framstå som tomma ord. Det är framför allt en fråga om att kompensera de vuxna ur arbetarklassen, eftersom de alltid har varit och alltjämt är diskriminerade i utbildningsavseende. Orsakerna finns att söka i ekonomisk knapphet och borgarklassens i det närmaste totala dominans över utbildningens former och innehåll. Av människor som arbetar i åldern har endast 7-årig folkskola. Vad som främst kännetecknar dessa "kortutbildades" situation på arbetsmarknaden är att de arbetar inom låglöneyrken eller är lågavlönade, med vidhängande dåliga arbets- och bostadsförhållanden. Dagens skola är inte uppbyggd för de kortutbildade och utgår inte från deras situation. Det visar bl. a. den höga andel som slutar att studera vid KOMVUX innan utbildningen avslutats. För att förbättra situationen för de vuxenstuderande och motverka den sociala snedrekryteringen krävs en rad åtgärder, såväl studiesocialt som studiedemokratiskt och studiepedagogiskt. Detta har också förts fram vid skilda tillfällen av för vuxenstuderande (). Också LO och TCO har i skilda sammanhang pekat på problem inom den kommunala vuxenutbildningen. Nedan anges kortfattat några av de viktigaste kraven kommunisterna anser skall genomföras för de vuxenstuderande. Utan att förändra den studiesociala situationen inom utbildningen är det troligt att den kommunala vuxenutbildningen aldrig når gruppen kortutbildade med låg studiemotivation, trots att det är i just denna grupp som satsningen av vuxenutbildningen måste ske, om utbildningsklyftorna skall kunna överbryggas. Dessa människor har ingen möjlighet att spara till studier, och de studiemedel som de får motsvarar på intet sätt inkomstbortfallet. Rätten att studera skall vara allmän och ingen skall tvingas avstå från studier på grund av dålig ekonomi. 3 sam!. har länge kämpat tor att nuvarande ekonomiska spärrar för att studera skall avskaffas genom införandet av studielön för alla . Också inom vuxenutbildningen framstår den sociala snedrekryteringen klart. Den statliga och kommunala vuxenutbildningen har nästan helt misslyckats nå de stora grupperna kortutbildade i vårt samhälle. Grupper som har bra grundutbildning, goda sociala villkor och som är unga deltar i högre grad i vuxenutbildningen än de ekonomiskt och socialt missgynnade. Ett av skälen härtill är att undervisningen inte utgår från de kortutbildades krav utan är upplagd på samma sätt som skolan i övrigt, innebärande bl. a. att praktiskt arbete missgynnas, att undervisningsformen gynnar dem som passivt lärt sig ta emot teoretiska kunskaper, att individualism och konkurrenstänkande får ersätta solidaritet och kollektivitet. De studerande måste själva få möjlighet att påverka sin utbildning i olika avseenden. Studierna skall vara av undersökande natur med utgångspunkt dels i egna erfarenheter, dels i ett aktivt uppsökande studiearbete snarare än ett passivt mottagande. Uppsökande verksamhet i fackets regi För att stimulera människor som har dålig grundutbildning att söka sig till den kommunala vuxenutbildningen är ett aktivt uppsökande arbete nödvändigt. Detta sker bäst genom att de fackliga organisationerna tillsammans med den elevfackliga ges ökade resurser till att informera direkt på arbetsplatserna. Kommunernas ekonomiska situation har i många fall lett till en nedskärning av i första hand olika sociala åtaganden. är fria läromedel inte en självklarhet i många kommuner utan drabbar hårt de redan ekonomiskt missgynnade. kommunisterna anser att alla skall ha likvärdiga sociala förmåner, oavsett var man bor, och i detta fall skall fria läromedel utgå till alla studerande. Vidare bör fria skolmåltider utgå till dess studielön införts. Också i övrigt bör vuxenstuderandes situation likställas med övriga förvärvsarbetandes, exempelvis i vad gäller sociala bidrag. Rätten till utbildning urholkas av den skriande bristen på bra barnstugeplatser. För många kortutbildade och då främst kvinnorna är detta det främsta hindret för att kunna påbörja eller fortsätta en påbörjad vuxenutbildning. I många kommuner missgynnas de vuxenstuderande genom intagningsbestämmelserna till daghemmen, då de som befinner sig i produktionen prioriteras beträffande daghemsplatser och fritidshemsplatser framför studerande. kommunisterna kräver en kraftig utbyggnad av barnomsorgen och kämpar för en bra daghems- och fritidshemsplats åt alla barn. Detta är en av de viktigaste förutsättningarna för kvinnornas jämställdhet. Kommunerna bör ha lagstadgad skyldighet att bygga bort barnstugebristen. Staten bör överta samtliga kostnader för barnomsorgen - i första hand personalkostnaderna. Härigenom motverkas att kostnaderna för barnstugeutbyggnaden drabbar låg- och mellaninkomsttagarna - i stället bör kapitalet betala. Skolan är inte demokratisk utan en hårt centraliserad maktpyramid. kommunisterna kämpar för att öka och de kommunalt inflytande över skolan för att möjliggöra att beslutade reformer verkligen genomförs i praktiken. Den viktigaste förutsättningen för detta är dock att de som verkar inom skolan ges beslutanderätt över sin egen miljö Hur delta skall ske har närmare utvecklats i en annan motion och återges här endast kortfattat. Rektors beslutsfunktion skall ersättas med ett skolråd, som väljs enligt principen en människa en röst och där skolans alla intressegrupper representeras enligt sin storlek, dock att eleverna har minst hälften på högstadiet. Lika viktigt är att den enskilda klassen fungerar demokratiskt. Därför skall obligatoriska klassråd inrättas för undervisningen. Dessa skall bestå av eleverna och klassens samtliga lärare. främsta uppgift skall vara att diskutera och besluta om undervisningens uppläggning. Arbetet i skolan - också vuxenskolan - består till stora delar av konkurrens, råplugg och stress. Dessa negativa drag orsakas delvis av och förstärks av betygen. Den individuella konkurrensen får ersätta kollektivitet, samarbete och solidaritet. Betygen skall avskaffas på grundskole- och gymnasienivå. En urvalsprincip som bygger på förstahandsval och kösystem och där arbetslivserfarenheten tillmäts stor vikt bör i stället införas i det fall där det är nödvändigt för antagning till högre utbildning. Inom vuxenutbildningen skall ungdomsskolans läroplaner genomföras på i vissa fall hälften till en tredjedel av den undervisningstid som ungdomsskolan förfogar över. Skälen härtill har angetts vara de vuxna studerandes större erfarenheter. är klasserna inom vuxenskolan mycket heterogena, och många elever är studieovana, vilket snarare kräver mer tid. Studierådgivningen är vidare försummad. Ett rejält påslag krävs således i timplanerna samt ökade resurser för studierådgivning. Mot bakgrund av det ovan anförda föreslås1 att antager riktlinjer för vuxenutbildningen byggda bl. a. på följande principer: Nya demokratiska mål för undervisningen, varvid man utgår från de vuxenstuderandes behov. Uppsökande verksamhet i de fackliga organisationernas regi. Studiedemokrati - de vuxenstuderande ges större beslutanderätt över sin egen miljö genom införandet av bl. a. skolråd och klassråd. Förbättrad studierådgivning och ökat timantal. (vpk) (vpk) (vpk) INGA (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) '(Se även motion 1976/77:952)