ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G0021355 · 1977-02-28 00:00:00 — med anledning av propositionen 1976/77:68 om ändringar i den indirekta beskattningen I propositionen 1976/77:68 föreslås bl. a. att energiskatten på elkraft höjs från till (kWh) i fråga om annan kraft än sådan som förbrukas för industriellt ändamål. gällande regler för elskatten beslöts . utgick elskatt på elpriset exklusive skatt. I motionen 1975:2106 av m. fl. (m) anfördes att det fanns en betydande risk för att den föreslagna konstruktionen med en fast avgift skulle komma att göra en utveckling mot ökad användning av s. k. elackumulering olönsam. Detta är beklagligt eftersom en ökad användning av elackumulering skulle leda till ett jämnare energiutnyttjande mellan dag och natt och därigenom reducera behovet av tillgänglig effekt. (SkU 1975:30) anförde att den ackumulerande elvärmen enligt utskottets mening utgjorde ett viktigt led i strävandena att skapa ett bättre utnyttjande av energiresurserna. Det borde därför ligga i elleverantörernas intresse att anpassa sina taxor så att utnyttjande av sådan elvärme gynnades. Om den nya beskattningen trots detta skulle få negativa effekter för denna uppvärmningsform borde, fortsatte skatteutskottet, energibeskattningsutredningen utan dröjsmål pröva vilka åtgärder som kunde anses nödvändiga och lägga fram förslag härom. Dåvarande chefen för har också i sina direktiv () klart pekat på att utnyttjandet av elkraft eller annars under lågbelastning för ackumulering av värme är en fråga som det finns anledning för de sakkunniga att uppmärksamma. Ingenjörsvetenskapakademien (IVA) har i skrivelse , anmäld i skatteutskottets ovannämnda betänkande, lämnat värdefulla upplysningar i hithörande frågor. Den höjning av elskatten som föreslås leder till att nattackumulering blir än mer ogynnsamt behandlad skattemässigt. Detta drabbar de enskilda villaägarna som installerat sådan utrustning. Det leder också till ett minskat intresse för denna uppvärmningsform, vilket är olyckligt mot bakgrund av önskemålet om bättre energihushållning. Ett slutligt beslut om utformningen av energibeskattningen i dess helhet kan fattas först efter ett omfattande utredningsarbete. Ett sådant pågår inom . I avvaktan härpå bör emellertid en provisorisk regel införas som syftar till att användning av nattackumulering inte motverkas. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att vid eltaxor, med olika dimensionering av energipriset under s. k. hög-last och låg-last, skatten under låglasttid skall vara /kWh.
mot · G0021356 · 1977-03-02 00:00:00 — 1976/77 1356-1361 Motion 1976/77:1356 av med anledning av propositionen 1976/77:59 om utbildning och forskning inom högskolan m. m. Till sektorn för vårdyrken inom den nya högskolan kommer bl. a. att föras den nuvarande utbildningen till ålderdomshemsföreståndare. U 68 lade i betänkandet om kortare vårdutbildningar fram förslag till utbildning för föreståndare i öppen och sluten åldringsvård. Utbildningsmålet föreslogs dock bli oförändrat. En beredning som därefter hade till uppgift att se över de nuvarande vårdutbildningarna, VÅRD-76, föreslår en förändrad utbildning, med mindre inriktning på åldringsvård, mindre medicin- och sjukvårdsutbildning och en bredare inriktning för att ge kompetens för "tjänst på ledande nivå inom primärkommunal service. Föredraganden föreslår att utbildningen anordnas . Från både lärår- och elevhåll har det riktats kritik mot VÅRD-76 förslag. Kritiken riktar sig dels mot att förslaget inte remissbehandlats, dels mot att den föreslagna studieplanen får en för bred inriktning. Regeringen ämnar, enligt propositionen 1976/77:59, göra en samlad översyn av studieorganisationen för vårdutbildningarna i högskolan. I avvaktan på denna översyn, och med hänsyn till de protester mot den föreslagna sociala servicelinjen som förekommit, bör inrättandet av denna linje inte ske . VÅRD-76 förslag bör i stället sändas på remiss till dem som berörs av detta, och förslaget bör därefter föreläggas . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att den av VÅRD-76 föreslagna sociala servicelinjen inte inrättas , utan att den nuvarande ålderdomshemsföreståndarutbildningen i stället anordnas, 2. att VÅRD-76 förslag om social servicelinje sänds ut på remiss, 3. att frågan senare föreläggs för beslut. 1 1976/77.
mot · G0021357 · 1977-03-02 00:00:00 — med anledning av propositionen 1976/77:59 om utbildning och forskning inom högskolan m. m. utbildningsutredning (U 68) föreslog speciella åtgärder för sjuksköterskor, så att de skall kunna vidareutbilda sig till läkare. Den socialdemokratiska regeringen gav dåvarande UKÄ i uppdrag att utarbeta ett förslag till en utbildningsplan för en särskild studiegång för sjuksköterskornas vidareutbildning till läkare. UKÄ tillkallade en utredningsman som tillsammans med experter från arbetstagarna, de studerande, och utarbetade ett yttrande som UHÄ lade till grund för sitt förslag till regeringen dagtecknat . Förslaget innebar i korthet att en särskild studiegång skulle komma till stånd, till en början omfattande 30 studerande vid (Kl). Avsikten var att då erfarenhet vunnits skulle utbildningen byggas ut och bland annat kunna påbörjas vid såväl höstterminen som vårterminen. Förslaget är helt i linje med de bärande tankegångarna i högskolereformen. Utbildningen skulle göra det möjligt att rekrytera studerande till den högre utbildningen med praktisk yrkeserfarenhet. Den skulle göra det möjligt för kvinnor att fortsätta till en vida längre utbildning än den de annars är beredda att påbörja. Den skulle också leda till att utbildningen till läkare slutligen tillfördes den erfarenhet från den praktiska sjukvården som alla parter önskar och anser eftersträvansvärd. I propositionen om den nya högskolan har inte rimliga hänsyn tagits till de synpunkter som kommit fram vare sig under remissomgången med anledning av U 68:s förslag eller på grund av vad UHÄ anförde i sin skrivelse . Bland annat sägs i högskolepropositionen att erforderliga resurser måste tas från de medel som ställs till förfogande för den reguljära läkarutbildningen. Rimligen innebär detta att genomförandet av hela förslaget ställs på en oviss framtid. Detta är olyckligt. Under hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att åtgärder vidtas, så att den föreslagna särskilda utbildningen av sjuksköterskor till läkare inte äventyras utan kommer till stånd enligt det förslag som UHÄ framlagt. () ()
mot · G0021358 · 1977-03-02 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:59 om utbildning och forskning inom högskolan m. m. Enligt riksdagsbeslut är en av de orter som i första hand är aktuella beträffande utbyggnad av högskoleundervisning. Under ledning av för eftergymnasial utbildning i har det bedrivits ett intensivt och ambitiöst utvecklingsarbete med inriktning på yrkesinriktade utbildningar på högskolenivå. Målsättningen har varit att starta utbildningen /78. Bland de sektorer, som under utvecklingsarbetet kommit att i första hand bli aktuella, kan nämnas: Idrott och Fritid, Barn och Ungdom samt Teknik. Den senare utgör en två-årig påbyggnad efter gymnasieingenjörsutbildningen. Inom dessa sektorer startar /78 utbildning huvudsakligen i form av kurser, som utvecklats lokalt i samverkan med löntagarorganisationer och näringsliv. I propositionen 1976/77:59 finns beträffande formuleringar som ger anledning till en viss oro. Sålunda: avser departementschefen att senare föreslå regeringen att uppdrag år UHÄ och i /högskoleregion att överväga organisationen för den statliga högskoleutbildningen i . Vi vill här särskilt framhålla att ordet senare inte får ges en vid tolkning. Det är för den blivande högskolan i och för det ambitiösa utvecklingsarbete som bedrivs där av största vikt att man får en sådan organisationsform att arbetet kan bedrivas på samma eller på ett likartat sätt som vid övriga nya högskolor i landet. Vidare vill vi påpeka, att eftersom man i saknar den administrativa buffert som en befintlig lärarhögskola utgör och som vid övriga nya högskoleorter utgör den förvaltningsmässiga basen för verksamheten, så är det av yttersta vikt, att medel till en lokal högskoleförvaltning ställs till förfogande i en sådan omfattning, att de för en sådan förvaltning väsentliga arbetsfunktionerna kan verkställas. Detta är särskilt angeläget eftersom nyutvecklingen av yrkesinriktade utbildningar kommer att ta kanslipersonalens tid i anspråk utöver den tid som måste ägnas åt vederbörande befattningshavares "normala arbetsuppgifter. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att beslutar att högskolan i erhåller en högskolestyrelse eller en likvärdig styrelseform 1* 1976/77. 2. att beslutarom medelstilldelning så att en fungerande differentierad högskoleförvaltning skall kunna garanteras . () () i
mot · G0021359 · 1977-03-02 00:00:00 — av i m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:59 om utbildning och forskning inom högskolan m. m. På s. 306 i propositionen 1976/77:59 beskriver föredraganden vårdlärarutbildningen. 1 propositionen konstaterar föredraganden att - trots att vårdlärarutbildningen tillför skolväsendet ca 400 nya vårdlärare - bristen på behöriga vårdlärare ökar. För nästa budgetår beräknar föredraganden 16 stycken lärarkurser om tre terminer, dvs. en ökning med två kurser utöver vad som har föreslagits av SÖ. Tre av dessa kurser bör vara avsedda för nu verksamma obehöriga lärare som tjänstgör vid skolor som har särskilt stor brist på behöriga lärare. i har i olika sammanhang pekat på behovet av en ökad vårdlärarutbildning, som mycket väl skulle kunna placeras i och anknytas till utbildningen vid högskolan där. De flesta landsting, däribland läns, anordnar vårdlinje på ett flertal orter inom landstingsområdet. Denna decentralisering av vårdutbildningen även till mindre orter har många fördelar: Eleverna får sin utbildning på eller i närheten av hemorten, praktikplatserna på samtliga sjukhusenheter inom landstingsområdet kan utnyttjas väl, rekryteringen av elever påverkas positivt. Denna decentralisering av vårdutbildningen ställer dock stora krav på tillgången av behöriga lärare. Bristen på vårdlärare har varit, och är alltjämt, ett svårlöst problem. I har denna brist i en del fall nära nog äventyrat utbildningen på vissa orter, och på grund av bristen på behöriga lärare har vårdutbildningen inte kunnat expandera såsom man hade önskat. har vårdutbildning förlagd till , , , , , och . Erfarenheterna visar att utbildade vårdlärare oftast stannar kvar på utbildningsorten, och därav följer att landstingsområden som saknar sådan utbildning kommer att uppleva bristen som allra svårast. En decentraliserad vårdlärarutbildning är också av den anledningen på gång, och från anordnas en extra lärarkurs i . Åberopande problemen att skaffa behöriga lärare till vårdutbildningen i vill vi motionärer understryka behovet av att bredda utbildningen av lärare ytterligare. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att vårdlärarutbildning placeras i och anknyts till utbildningen vid högskolan där.
mot · G0021361 · 1977-03-02 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:67 om ändrad organisation för jordbrukets högskolor, m. m. beslöt med anledning av propositionen 1973:107 att de veterinära och husdjursvetenskapliga aktiviteterna i förs samman till en arbetsgemenskap benämnd veterinärinrättningen i . Där bedrivs forskning, undervisning och kursverksamhet. Ett särskilt organ, i , tillskapades för att samordna verksamheten. I denna har förutom representanter för de anställda och de studerande även ingått representanter för , lantbruksnäringen, lantbruksstyrelsen och lantbruksnämndsorganisationen. I propositionen 1976/77:67 föreslås att i omvandlas till en lokal förvaltningsnämnd i analogi med vad som föreslås för motsvarande inom ansvarsområde. De lokala förvaltningsnämnderna föreslås i princip sammansättas av företrädare för de verksamheter som finns på orten samt för de anställda och de studerande på orten. De olika aktiviteterna i är mer heterogena än vad fallet är på de andra orter där bedriver verksamhet utöver den i . Den verksamhet som bedrivs i sker i ständig samverkan med, utöver och , distriktsveterinärorganisation, lantbruksnämnd, olika delar av jordbrukets föreningsrörelse m. fl. Förhållandena skiljer sig sålunda i på viktiga punkter från förhållandena på andra orter där förvaltningsnämnd föreslås bli inrättad. Förslaget att avskaffa den nuvarande och ersätta den med en förvaltningsnämnd minskar möjligheten för avnämarna av verksamheten, dvs. jordbruksnäringen och staten, att påverka och få insyn i verksamheten. Den samverkan på fältet som avses med riksdagsbeslutet om tillskapandet av veterinärinrättningen i som en fältstation för och torde främjas genom att avnämarna av de olika aktiviteterna vid veterinärinrättningen blir företrädda i nämnden. Mot bakgrund härav är det lämpligt att nämnden vid veterinärinrättningen i även fortsättningsvis får företrädare för lantbruksstyrelsen, lantbruksnämnden och lantbruksnäringen och att dess uppgifter även i fortsättningen blir att i enlighet med riksdagsbeslutet samordna de olika aktiviteterna som ingår i arbetsgemenskapen veterinärinrättningen. Med stöd av det anförda hemställs att uttalar att nämnden vid veterinärinrättningen i även fortsättningsvis för företrädare för lantbruksstyrelsen, lantbruksnämnden och lantbruksnäringen. () () () ()
mot · G0021364 · 1977-03-01 00:00:00 — med anledning av propositionen 1976/77:59 om utbildning och forskning inom högskolan m. m. I propositionen 1976/77:59 om utbildning och forskning inom högskolan m. m. föreslås en organisation med ett antal högskoleenheter, vilka var för sig innehåller ett flertal institutioner eller skolor. För /högskoleregion föreslås sålunda att sammanlagt åtta olika enheter skall ingå i . Flera av dessa utbildningsenheter är lokaliserade till . Många av dem har ett utbildningsinnehåll, där ett entydigt samband med annan utbildning inom regionen ej finns. Vid remissbehandlingen av organisationsförslaget har i förordat att en fristående högskoleenhet bildas i . Det finns starka skäl för att inom /göra en uppdelning, så att utbildningsenheterna i med pedagogisk eller kulturell inriktning sammanförs till en särskild högskoleenhet med egen högskolestyrelse. En sådan uppdelning skulle ge en smidigare organisation och också medge ett ökat elevinflytande. Om av skilda skäl det inte skulle vara möjligt att redan nu genomföra den här föreslagna organisationen, är det angeläget att en utvärdering görs om hur de stora högskoleenheterna kommer att fungera. Skulle systemet med dessa stora enheter visa sig alltför tungrott, bör en uppdelning på flera enheter senare ske. Mot bakgrund av ovanstående hemställes att beslutar 1. att en särskild högskoleenhet inrättas i , omfattande , förskoleseminariet, , SÄMUS och statens scenskola i , 2. att därest yrkandet under 1. inte skulle bifallas, ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om utvärdering av de stora högskoleenheternas organisation. () ()
mot · G0021365 · 1977-03-02 00:00:00 — med anledning av propositionen 1976/77:59 om utbildning och forskning inom högskolan m. m. I propositionen 1976/77:59 föreslås (s. 192) att de psykotekniska prov som används vid antagningen till journalisthögskolorna skall användas sista gången vid antagningen av studerande . Psykotekniska prov har använts i samband med antagningen till journalistutbildning . I samband med journalisthögskolornas inrättande blev de psykotekniska proven det enda urvalsinstrumentet bland behöriga sökande. Proven har kontinuerligt utvecklats och utvärderats. Från högskolornas sida har vitsordats att de är ett lämpligt urvalsinstrument, särskilt som urval efter betyg inte kan anses tillfredsställande med tanke på de krav som ställs inom journalistyrket. Den senaste utvärderingen av proven skedde av , som enligt sina direktiv skulle ägna denna fråga särskild uppmärksamhet. I sitt betänkande (SOU 1975:25) föreslår utredningen - efter verkställd utvärdering - att proven skall bibehållas som urvalsinstrument. Mot denna bakgrund förefaller det förhastat att i enlighet med vad som anförs i propositionen med hänvisning till en skiftande remissopinion föreslå ett avskaffande av dessa prov. De utvärderingar som företagits har alla utfallit positivt, och några nya fakta framkommer inte i propositionen. Däremot är det rimligt att fortlöpande följa och utvärdera dessa prov som saknar egentlig motsvarighet i jämförbara urvalssammanhang. Förutsättningarna för en sådan utvärdering synes bli väsentligt förbättrade i samband med de nya urvalsregler som föreslås i propositionen och som innebär att arbetslivserfarenhet skall tillmätas en väsentlig betydelse. I denna nya situation kan resultaten av proven jämföras med övriga urvalskriterier - särskilt arbetslivserfarenheten - och med andra faktorer av betydelse i sammanhanget. Efter en sådan utvärdering borde ett betydligt säkrare underlag än föreligga beträffande värdet av de psykotekniska proven. Mot denna bakgrund bör ett slutligt ställningstagande till de psykotekniska provens fortsatta användning vid urval till journalistutbildning anstå tills en utvärdering har kunnat ske i förhållande till de nya urvalskriterier som föreslås. 1 bästa fall synes en sådan utvärdering kunna föreligga vid den i propositionen nämnda tidpunkten, alltså inför antagningen av studerande till Med hänvisning till det anförda föreslås att uttalar att de psykotekniska proven vid antagning till journalistutbildning bibehålls i avvaktan på en utvärdering, som tar hänsyn till de nya urvalskriterier som föreslås i propositionen.
mot · G0021369 · 1977-03-02 00:00:00 — med anledning av propositionen 1976/77:59 om utbildning och forskning inom högskolan m. m. 1 propositionen 1976/77:59 (s. 337 resp. 383) har departementschefen, på basis av ett förslag från UKÄ, föreslagit att benämningen av en biträdande professur i anatomi vid skulle ändras till biomekanik samt att en motsvarande biträdande professur i anatomi vid skulle benämnas neuroanatomi. Departementschefen har ansett de av UHÄ föreslagna benämningarna utgöra en lämplig profilering av tjänsterna. Profilering av tjänster är en i och för sig känslig och svårbedömd sak. För profilering talar emellanåt önskvärdheten att utveckla ett nytt, lovande ämnesområde. Mot profilering talar att varje sådan inskränkning, ibland på ett nyckfullt sätt, begränsar urvalet av kvalificerade sökande. I de här föreliggande fallen torde emellertid de föreslagna profileringarna vara befogade. Det finns emellertid ingen anledning att - särskilt i fråga om professuren i - ge ämnesbeteckningen en formulering som innebär att man inte längre har någon garanti för att profileringen sker med utgångspunkt i huvudämnet, i detta fall anatomi. Det är helt i överensstämmelse med den uppfattning jag tidigare i olika sammanhang förfäktat att profileringar skall göras mot bakgrunden av god förtrogenhet med hela ämnet. Detta är givetvis också av största betydelse för professurernas utnyttjande inom den medicinska undervisningen. Med åberopande av vad som ovan anförts hemställes att ämnesområdena för de här nämnda biträdande professurerna i resp. måtte benämnas anatomi, särskilt biomekanik resp. anatomi, särskilt neuroanatomi.
mot · G0021370 · 1977-03-02 00:00:00 — med anledning av propositionen 1976/77:59 om utbildning och forskning inom högskolan m. m. I propositionen 1976/77:59 behandlas bl. a. vissa frågor om lokalisering av grundläggande högskoleutbildning. Föredraganden anför bl. (s. 257): Jag vill i detta sammanhang beröra lokaliseringen av en enstaka utbildning. (U 1970:62) för högre teknisk utbildning och forskning i övre utarbetade ett förslag om en tvåårig träteknisk utbildning, byggd på fyraårig teknisk linje i gymnasieskolan. Utbildningen skulle enligt förslaget förläggas till . I sitt beslut (UbU 1975:17) med anledning av prop. 1975:9 uttalade , att den fann det angeläget att frågan om denna utbildning prövades redan inledningsvis i det fortsatta planeringsarbetet. Frågan har övervägts av organisationskommittén för högskoleregion. Kommittén föreslår att utbildningen inrättas som lokal linje i vid ingången av /79. Det får ankomma på att fortsätta planeringen av utbildningen samt att slutligt fastställa lämplig tidpunkt för inrättande av den. Utbildningen får bekostas från de medel som står till förfogande för lokala och individuella linjer och enstaka kurser. Förslaget innebär att föredraganden i princip bekräftar att den trätekniska utbildningen i bör komma till stånd i enlighet med förslag. Emellertid har några särskilda medel för utbildningen ej föreslagits. Vid den regionala fördelningen av resurser till de olika högskoleregionema har ej heller beaktats tillkomsten av denna utbildning. Detta innebär att för högskoleregion ställs inför ett olösligt problem. kan nämligen inte anslå medel till en planerad utbildningsstart i utan att skära ner på andra lokala och individuella linjer eller enstaka kurser. Under hänvisning till det anförda hemställer jag 1. att vid behandlingen av propositionen 1976/77:59 anvisar ett särskilt anslag för träteknisk utbildning i så att utbildningen kan starta eller, alternativt, 2. att uttalar sig för att ifrågavarande medel får tas ur det anslag på . som ställs till regeringens disposition för senare fördelning.
mot · G0021371 · 1977-03-03 00:00:00 — av i Glömminge m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:59 om utbildning och forskning inom högskolan m. m. I propositionen 1976/77:59 uppföljs tidigare riksdagsbeslut om en reformering av högskolan. I propositionen framhålls följande: "En hörnsten i högskolereformen är att geografiskt öka utbildningens tillgänglighet. Utbildningen skall byggas ut på andra orter än universitetsorterna. Med denna inriktning på reformarbetet främjas den sociala rekryteringen till högskolestudierna. beslutade utbyggnaden har också regionalpolitisk betydelse. 1 riksdagsbeslut angavs i enlighet härmed en rad utbyggnadsorter. Som primära utbyggnadsorter angavs , , samt . För att trygga de grundläggande intentionerna bakom högskolereformen om decentralisering och geografisk tillgänglighet är det angeläget att en rejäl satsning på dessa primära utbyggnadsorter också i praktiken kommer till stånd. Inte minst gäller detta , som är den enda primära utbyggnadsorten i södra högskoleregionen. Det är också angeläget att högskolan i kan utvecklas utan hinder av den etablerade högskoleverksamheten i . I den framtida organisationen ankommer det i första hand på regionstyrelserna att planera högskolans utbyggnad och utveckling inom regionen. förfogar också över ekonomiska resurser för att kunna trygga decentraliseringsmålsättningen. Det är viktigt att dessa medel används för att bygga ut högskolan i första hand i de primära utbyggnadsorterna. Decentraliseringstanken skulle frångås om något slags universitetsautomatik åter skulle få gälla, vilken innebar att resurserna i första hand skulle gå till de stora och redan tillgodosedda orterna. En rejäl satsning är också nödvändig för att från början kunna erbjuda en erforderlig bredd i utbildningsutbudet i de primära utbyggnadsorterna. För att bl. a. skall få den stimulans som en utbyggd högskoleverksamhet innebär är det därför nödvändigt att de medel som ställs till regionstyrelsernas förfogande för lokala utbildningslinjer och enstaka kurser i första hand används för en utbyggnad på de primära utbyggnadsorterna. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening uttalar att de medel som ställs till regionstyrelsernas förfogande för lokala utbildningslinjer och enstaka kurser i första hand används för utbyggnad av högskolorna på de primära utbyggnadsorterna. () i Glömminge