ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G0021146 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77:1146 om anslaget till vissa elevorganisationer och erhåller bidrag till sin verksamhet under anslaget Bidrag till elev- och föräldraorganisationer. 1 budgetpropositionen (bil. 12, s. 181 och 241) föreslås att och elevers centralorganisation () också i fortsättningen skall erhålla bidrag ur detta anslag. Både och har ansökt om att erhålla statsbidrag enligt bestämmelserna om bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet. Föredragande statsråd är dock inte beredd att tillstyrka detta med hänsyn till organisationernas uppbyggnad och karaktär. Detta är ett mycket diskutabelt påstående. och uppfyller de krav som ställs för att en organisation skall erhålla bidrag såsom . anser också att och uppfyller dessa krav. Det är naturligt att ungdomsorganisationer har olika karaktär. I ett öppet samhälle krävs mångfald. Det kan rimligtvis inte ankomma på regeringen eller att ta ställning till varje karaktär. och är uppbyggda som de flesta andra organisationer. Medlemmarna ansluts individuellt och betalar en medlemsavgift. Organisationerna har distrikt och lokalavdelningar och är demokratiskt uppbyggda. Påståendet strider också mot den allmänna inriktning för samhällets stöd till ungdomsorganisationerna som regeringen givit uttryck för. Statsrådet framhöll i ett anförande i , att stödet till ungdomsorganisationerna bör vara generellt. Det är ungdomsorganisationerna själva som skall bestämma över verksamhetens inriktning. Regeringen vill verka positivt och stödjande, inte reglerande och inrutande. Det nuvarande stödet till och uppfyller inte något av de krav regeringen säger sig ställa på stöd till ungdomsorganisationer. o Stödet till och utgår med väsentligt lägre belopp än stödet till ungdomsorganisationerna. Detta medför att elevorganisationerna är kraftigt diskriminerade ur bidragssynvinkel. o De centrala bidragens utformning påverkar också bidragen till distriktsoch lokalorganisationer inom elevorganisationerna. 1 vissa landsting erhåller och inga som helst bidrag. I andra landsting utgår bidrag med smärre belopp. I några distrikt erhåller distrikten bidrag såsom övriga ungdomsorganisationer. Den otillräckliga bidragsgivningen på lokal nivå hämmar verksamheten kraftigt. 1976/77: 1146 o Stödet till elevorganisationerna är inte generellt. Bidragen fördelas av regeringen efter granskning av de olika organisationerna. Elevorganisationerna meddelas inte på vilka grunder bidragets storlek fastställts. Bidragets storlek meddelas elevorganisationerna mycket sent, först . budgetår börjar l januari och . organisationerna har mycket svårt att planera sin verksamhet . domsorganisationerna erhåller sina bidrag enligt i förväg fastställda normer utan någon särskild prövning. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av statsbidragen till elevorganisationerna med syfte att ge elevorganisationerna likvärdiga bidragsvillkor med andra ungdomsorganisationer.
mot · G0021147 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77:1147 av tn. om livsmedelsteknisk utbildning i Bland de olika förslag som förelåg från utredningen U 68 och som låg till grund för propositionen 1975:9 föreslogs även att livsmedelsteknisk linje inom YTH skulle förläggas till . Detta blev emellertid inte propositionens förslag, utan i stället föreslogs och beslutades sedermera att förlägga försöksverksamhet till . Skälet till U 68:s förslag om som förläggningsort får ses mot bakgrunden av den näringsstruktur som föreligger inom län och då i synnerhet inom Kristianstads-Hässleholms primära centra. Inom länet finns ett 60-tal företag med minst 10 anställda, omfattande sammanlagt cirka 5 750 anställda. Inom Kristianstadsområdet finns en mycket differentierad livsmedelsindustri, som ger sysselsättning åt nära nog av de industrianställda inom kommunen. Tillverkningen omfattar ett brett sortiment med en produktion av bl. a. fisk-, kött- och fjäderfäprodukter samt potatis-, frukt-, bär-, foder- och sockerproduktion. En omfattande konservindustri fullständigar näringsutbudet. Underlaget för rekrytering av elever är gott, och efterfrågan på utbildade livsmedelstekniker av olika varianter kan förutses vara god. Närheten till utbildningsort är dokumenterat en viktig faktor när det gäller de studerandes utbildningsval, likaså möjligheten att erhålla arbete inom den egna regionen. Dessa faktorer samt möjligheten att knyta utbildningen närmare de olika livsmedelstekniska industrierna och genom dessa kunna erhålla lärarkrafter, praktikmöjligheter samt direktlaborationer inom de olika näringsinriktningar som förefinns inom mycket korta avstånd talar för lämpligheten av som lokaliseringsort för en breddad livsmedelsteknisk försöksverksamhet med de specialiteter som förefinns inom länet och särskilt inom Kristianstadsområdet. Med hänvisning till vad som härmed anförts hemställs att till regeringen uttalar att försöksverksamhet med livsmedelsteknisk linje inom den yrkestekniska högskolan förlägges till . () () () ()
mot · G0021148 · 1977-01-25 00:00:00 — av herrar och Rämgård om breddad gymnasial utbildning på vissa orter har en gymnasieskola typ S 1, som f. n. omfattar 9 yrkesutbildande specialkurser - verkstadsmekaniker, installationselektriker, elinstallation allmän behörighet, fordonsmekaniker, verkstadssnickare (inbyggd), hemteknisk årskurs, hemteknisk terminskurs, kameral kurs och värvning för personal till institutioner och företag. Ingen grundskoleanknuten teoretisk utbildningsväg finns inrättad vid gymnasieskolan. Skolstyrelsen i har för att råda bot på denna ensidiga utbildning anhållit hos att få inrätta 2-årig social linje. i liksom även politiker och skolledare från - gymnasieort - har tillstyrkt inrättandet av 2-årig social linje i . Som stöd för sin anhållan kan också påvisa en positiv befolkningsutveckling. Målsättningen förden kommunala planeringen med 13 000 invånare har redan uppnåtts och passerats. Ungdomskullarna innehåller minst 150 individer, vilket motsvarar ett av de grundkriterier som regeringen föreslagit skall gälla för att en kommun skall få inrätta linjer. Skolstyrelsen har vidare särskilt framhållit de påfrestningar det medför för ungdomar att resa till och från . Avståndet mellan de centrala delarna av och är . Det finns dock elever som måste tillryggalägga i vardera riktningen mellan skolan och hemmet under en två- till fyraårig studietid. De påfrestningar detta medför för eleverna är påtagliga. Alternativet att flytta till från hemmet redan är inte alltid ett lyckosamt alternativ. Påfrestningarna återspeglas bl. a. i att ett tiotal elever från avbryter sina studier i . Att skolstyrelsen i begär att få inrätta 2-årig social linje beror också på att denna fr. o. m. kommer att vara behörighetsgrundande för flera postgymnasiala utbildningsvägar och även utgöra grunden för elever, som efter kompletteringsstudier önskar genomgå olika specialutbildningar. Att bredda utbildningsmöjligheterna i till att omfatta en teoretisk utbildningsväg förutom de redan inrättade 9 praktiska stämmer väl överens med regeringsdeklarationens avsnitt beträffande skolan, där det framhålls att den skall syfta till en god utbildning anpassad till elevernas skiftande anlag och intressen. anser sig med hänsyn till gällande författningar dock ej kunna slutbehandla framställningen från . Under hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär att frågan om att ge orter av storlek och struktur möjlighet att anordna för högskolan behörighetsgrundande linjer prövas. H. ()
mot · G0021149 · 1977-01-25 00:00:00 — om inrättande av en professur i skeppsergonomi På de flesta arbetsområden sker en snabb utveckling av tekniken. En del av dessa arbetsområden är mer drabbade av olyckor än andra, och genomgående där är att det brister i anpassningen av tekniken till människan. finner vi att en av de kanske allra svåraste arbetsmiljöerna är de ombord på fartyg. Sjukdoms-, olycksfalls- och dödlighetsfrekvensen bland de ombordanställda är i allmänhet större än den för motsvarande åldrar i land. Svårigheterna för människan till sjöss och riskerna för sjöolyckor beror i många fall på en bristande anpassning av tekniken och de teknologiska systemen inom sjöfarten till människan som arbetar där. Området ergonomi brukar definieras som anpassning av teknik, miljö och teknologiska system till människan och hennes förutsättningar och behov. Bland de ergonomiska aktiviteter som pågår i kan nämnas att Stiftelsen skeppsforskning (SSF) bedriver forskning om buller och vibrationsfrågor och att arbetar på uppdrag av SSF med ett projekt om ergonomiska aspekter på tillförlitlighet vid handhavande av fartyg. Vidare pågår ett forskningsprogram som () har antagit och Arbetarskyddsfonden anslagit medel för. En övergripande tvärvetenskaplig kartläggning av arbetsmiljöförhållandena ombord på fartyg finns i det första arbetsskedet. Denna kartläggning skall bl. a. omfatta faktorer som belysning, buller, vibrationer, termiskt klimat, fysiska och psykiska belastningar, kemiska miljöfaktorer, olycksfallsrisker, arbetstidsproblem och hälsoundersökningar. Då det i den svenska sjöfarten finns stora uppgifter när det gäller att utveckla, anpassa och styra den tekniska utvecklingen av system och komponenter till människans naturliga behov och förutsättningar, så växer kraven på inrättandet av en professur i skeppsergonomi. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär prövning om inrättande av en professur i skeppsergonomi. () i Ulfsbyn
mot · G002115 · 1977-01-13 00:00:00 — av m. fl. om översyn av bestämmelserna om vägfordons funktion och livs Bestämmelser finns i vägtrafikförordningen och utfärdade av trafiksäkerhetsverket om hur vägfordon skall vara beskaffade och utrustade. För vissa fordonsdetaljer finns angivna gränsvärden för prestanda, men hur länge detaljerna skall fungera på avsett sätt finns inte reglerat i bestämmelser. Tillsammans med besiktningsperioderna, som nödvändigtvis måste gälla, kunde sådana bestämmelser vara angelägna för trafiksäkerheten. Även för konsumenten vore det angeläget att fordonsdetaljer kunde funktions- och livslängdsprovas enligt fastställda normer. Härmed skulle bilköparen kunna få en bättre garanti för fordonets funktion och livslängd, och beroendet av märkesdelar bleve mindre. Ett exempel på bildetaljer, vilkas funktion och livslängd borde regleras genom provningsbestämmelser, är avgasrör och ljuddämpare. En betydande del av trafikbullrets toppar, särskilt , kommer från "hembyggda avgassystem. Genom att, som gjorts i en del andra länder, införa en bestämmelse om att endast typgodkända avgassystem finge förekomma på alla typer av motorfordon skulle även sådant ofog stävjas. Efter hand kunde kraven på funktionen skärpas och trafikbullret nedbringas. att hos regeringen hemställer om en utredning om bestämmelserna för fordons och fordonsdetaljers funktion och livslängd. BORJE () i
mot · G0021150 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77:1150 om undervisningen i maskinskrivning i gymnasieskolan Undervisningsgruppernas storlek i gymnasieskolan varierar. Normalt skall inte antalet elever per grupp överstiga 30. För en del ämnen är delningstalen lägre. Det gäller laborativa ämnen och yrkestekniska ämnen, där delningstalet är 15. Det är pedagogiska skäl och arbetsmiljöskäl som särskilt har motiverat dessa lägre delningstal. De lägre delningstalen gäller inte för ämnet maskinskrivning. Lärare i detta ämne har således ofta 30 elever att undervisa . Den negativa särbehandling som ämnet maskinskrivning således fått, jämfört med andra yrkestekniska ämnen, är från saklig synpunkt svårförståelig. De behov av individuell handledning, materialkännedom och materialvård som förefinns i vad gäller andra yrkestekniska ämnen är i stort sett desamma inom ämnet maskinskrivning. Även från allmän arbetsmiljösynpunkt torde förhållandena vara likartade. Det har omvittnats av såväl elever som lärare att särskilt bullerproblemen är synnerligen besvärande. Detta gäller inte minst lärarna som har att bedriva undervisning i ett intensivt maskinsmatter under hela sin arbetstid. Mindre undervisningsgrupper skulle avsevärt reducera de olägenheter som här påtalats. Det finns således från såväl pedagogisk synpunkt som arbetsmiljösynpunkt anledning att se över de bestämmelser som gäller för ämnet maskinskrivning. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer jag att beslutar att hos regeringen hemställa om en översyn av gällande regler för ämnet maskinskrivning i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G0021151 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77:1151 av m. fl. om anslaget till vissa elevorganisationer De båda elevorganisationerna och elevers centralorganisation () har ansökt om anslag ur anslagsposten Bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet. Enligt regeringens förslag i budgetpropositionen skall det i stället utgå bidrag från anslagsposten Bidrag till vissa elev- och föräldraorganisationer. beviljar anslag till ungdomsorganisationernas verksamhet, och har understrukit vikten av att stödja dessa organisationer i deras arbete. Ungdomsorganisationerna har en viktig funktion i ett demokratiskt samhälle, där man strävar efter att aktivera ungdomar i meningsfulla sysselsättningar och att ge dem möjlighet att engagera sig. Anslag till ungdomsorganisationer utgår enligt fastställda bestämmelser. 1 budgetpropositionen, bilaga 12, s. 178, står det angivet att anslag utgår till organisation, som bedriver verksamhet huvudsakligen bland barn och ungdom som har minst 3 000 medlemmar i åldern samt har lokalavdelningar i minst hälften av landets kommuner. Härutöver stadgas bl. a. vem som skall räknas som medlem. som uppfyller dessa krav och borde sålunda beviljas anslag såsom ungdomsorganisationer. Denna synpunkt har även framfört i olika sammanhang. Departementschefen skriver med anledning av anslag till och : Med hänsyn till organisationernas uppbyggnad och karaktär är jag inte beredd att nu föreslå någon förändring av bidragsgivningen till dem. Hurén och karaktär skall vara framgår dock inte av departementschefens skrivning. Båda organisationerna har en uppbyggnad som överensstämmer med de krav som ställs. Den verksamhet de bedriver är bred och når ut till en mycket stor grupp ungdomar. och är det primära att bli accepterade som ungdomsorganisationer. Många av deras lokalavdelningar och distrikt erhåller inte landstingsbidrag eller kommunala bidrag såsom övriga organisationer. Orsaken till detta är att landstingen och kommunerna i allmänhet endast ger bidrag till organisationer som erhåller bidrag enligt FS 1976:382. Detta innebär stora svårigheter för lokalavdelningarna och en diskriminering i jämförelse med andra organisationer. och har utvecklats betydligt , och tillräckliga ekonomiska resurser för lokalavdelningar och distrikt är en förutsättning för att de skall kunna 1976/77: 1151 fortsätta att utvecklas. Vi kan inte hitta några skäl till att inte och skulle ges anslag som ungdomsorganisationer. Det tekniska förfarandet är enkelt, att enligt bestämmelserna successivt låta dessa båda organisationer komma in i bidragssystemet. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om att regeringen skyndsamt prövar jämställdheten mellan å ena sidan elevorganisationerna och och å andra sidan de övriga ungdomsorganisationerna i vad det gäller anslag till central verksamhet. () ()
mot · G0021153 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 1153 av m. fl. om ett idrottsgymnasium i SÖ har hos regeringen hemställt om försöksverksamhet med kombination av gymnasieskolestudier och elitidrott. SÖ föreslår därvid bl. a. att försöksverksamheten skall förläggas till 13 namngivna kommuner, omfatta 12 idrottsgrenar och totalt 148 intagningsplatser samt att regeringen skall besluta om försöksverksamhetens lokalisering till orter. I proposition 1976/77:100, bil. 12 s. 319, föreslår vederbörande departementschef att en försöksverksamhet med kombination av gymnasieskolestudier och elitidrott startas under SÖ:s ledning i samverkan med RF, som innebär att delar av den idrottsliga verksamheten får integreras i elevernas timplanelagda skolarbete. Departementschefen föreslår dock att det skall ankomma på SÖ att i samverkan med RF inom angivna ramar bestämma lokalisering, dimensionering och inriktning på idrottsgren. Ingen av de 13 lokaliseringsorterna i SÖ:s förslag finns i . 1 utgör skididrotten en dominerande idrottsgren inom vilken länet kan uppvisa många tidigare och verksamma elitidrottare. Länet utgör en fjärdedel av landets yta. Det är långt ifrån tillfredsställande att ungdomar från i en för länet så typisk idrottsgren som skididrott är hänvisade till sådana förutsatta långa resor som SÖ:s lokaliseringsförslag innebär. Inom länet är en synnerligen lämplig lokaliseringsort för skididrott. har en väl differentierad allmän gymnasieskola. Goda kommunikationer finns. Terrängen i är väl lämpad för utbildning och träning i längdåkning på skidor. En 50 meters hoppbacke finns och är i utmärkt skick. har förordat att en större hoppbacke skall förläggas hit. Den backen är i projekteringsstadiet. Goda möjligheter till utbildning och träning i de alpina grenarna slalom, störtlopp och storslalom finns på Dundrets elbelysta banor. Genom samhälleliga insatser har således i skapats utmärkta möjligheter att träna elitidrott på skidor såväl i längd, alpint som i backe. Möjligheterna bör tillvaratas även vid lokalisering av utbildning, allra helst som lokaliseringen i detta fall skulle sammanfalla med den utbildningspolitiska målsättningen om en ökad geografisk spridning. Dessutom skulle en sådan lokalisering i någon mån öka sysselsättningen på en ort där varje arbetstillfälle har stor betydelse. bör därför utgöra en av orterna för försöksverksamhet med kombination av gymnasieskolestudier och elitidrott på skidor inom alla tre grenar: längd, alpint och backe. 1 1976/77. 1976/77: 1153 Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi att beslutar att kommun måtte få ingå i den av (Dnr S 75:3365) föreslagna försöksverksamheten med kombination av gymnasieskoleutbildning och idrottsutövning fr. o. m. /77 eller den senare tidpunkt som beslutas gälla för försöksverksamheten i övriga kommuner. () ()
mot · G0021154 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77: 1154 av i och i om en gvmnasielinje för trädgårdsutbildning Läroplanen för den tvååriga trädgårdskursen fastställdes av i samband med den nya gymnasieskolans införande . Beslutet innebar att utbildningen skulle utformas som specialkurs men med en läroplansutformning som överensstämmer med de yrkesinriktade linjerna beträffande antal timmar för yrkesteknik, allmänna ämnen m. m. Enligt de utredningar som föregick den nya gymnasieskolan skulle längre s. k. lågfrekventa utbildningar, som endast fanns lokaliserade till ett fåtal orter, organiseras som specialkurser. Den längre gymnasiala trädgårdsutbildningen kom således att hänföras till kategorin specialkurs, medan motsvarande jord- och skogsbruksutbildning organiserades som linje. Här kan anföras att flera lågfrekventa utbildningar finns som linjer i gymnasieskolan. Den nämnda principen har således ej följts konsekvent. Vidare hårde förutsättningar som låg till grund för beslut ändrats. Det ökande intresset för miljövård i olika former har bl. a. medfört att efterfrågan på utbildade trädgårdstekniker (växtodlare och anläggare) ökat kraftigt. Det är främst kommunernas parkförvaltningar och olika firmor inom trädgårdsanläggningsbranschen som efterfrågar trädgårdstekniker. Även från elevhåll har visats stort intresse för utbildning. bedriver trädgårdsutbildning vid i kommun. Där kommer ca 160 nya elever att påbörja trädgårdsutbildning under innevarande år. Den tvååriga trädgårdskursen inom gymnasieskolans ram har utökats från 16 till 60 elever per läsår. Vid genomför också en omfattande ny- och ombyggnad. Elevhemmen rustas upp, ett nytt råvattenverk har tagits i bruk och utbyggnad av ett nytt avloppsreningsverk för höggradig kemisk och biologisk rening pågår. Vidare bygger två undervisningsväxthus och en markbyggnadshall på skolan. Den kraftiga satsningen på trädgårdsutbildning sker helt i enlighet med intentioner. har i sina planer angivit att trädgårdsutbildningen skall öka från f. n. till av sextonåringar i riket. Det högre talet beräknar man uppnå . Mot bakgrund av den kraftiga satsning som sker på trädgårdsutbildningens område är det märkligt att man bibehållit konstruktionen med specialkurs. En rad skäl talar för att trädgårdskursen omvandlas till att bli en linje inom gymnasieskolan. Denna fråga har tidigare aktualiserats av bl. a. utbildningshuvudmännen, , olika organisationer inom trädgårdsnäringen samt i 1976/77: 1154 har frågan blivit än mer angelägen. Med hänvisning till vad som här anförts hemställs att beslutar att hos regeringen anhålla om snara åtgärder i syfte att ändra den nuvarande tvååriga trädgårdskursen till linje inom gymnasieskolan.
mot · G0021155 · 1977-01-25 00:00:00 — om förbud mot engångsserviser i skolbespisningen En strävan från samhällets sida är att minska användningen av engångsforpackningar av olika slag. Det har i framförts förslag att helt förbjuda dryckesförpackningar i engångsform. Anledningen är väl känd. Engångsförpackningarna ökar mängden av hushållsavfall, förbrukningen av energi och råvaror samt påverkar den yttre miljön. Känt är t. ex. att destruktion av plastsopor är särskilt förorenande. Vid förbränning av soporna bildas väteklorid av vissa plaster. Vätekloriden regnar sedan ner som saltsyra och bidrar till försurningen av sjöarna. Glädjande nog har åtskilliga framsteg gjorts för att råda bot på denna form av resurs- och miljöförstöring. Men ännu återstår mycket innan vi har nått en tillfredsställande lösning på de här problemen. Vad som förvånar mig är att man fortfarande i vissa skolor använder en form av engångsförpackningar med aliade negativa effekter som här angivits och som vidlåder de metall-, glas- och plastförpackningar som man kanske mest tänker på i dessa sammanhang. Jag syftar här på bruket av engångsservis i skolornas matbespisning. Jag vill citera några rader ur läroplanen för (Lgr). Skolan måste mot denna bakgrund ge eleverna en grundläggande orientering om miljövårdsfrågornas art och omfattning och söka väcka eleverna till ansvar för att som enskilda människor och blivande medborgare i samhället medverka till att hejda miljöförstörelsen och bereda sig själva och sina efterkommande en frisk livsmiljö. Det skall alltså vara en plan som beskriver idealet för alla svenska skolor. Man kan knappast påstå att de skolor som använder engångsservis vid matbespisningen lever upp till dessa ideal. Eleverna vänjer sig vid en slit-ochsläng-attityd som verkligen inte väcker dem till ansvar inför vår miljö. Undersökningar har visat att flergångsservis som diskas i maskin är den mest energisparande hushållningsformen för storhushåll och alltså aktuell för skolornas del. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos regeringen anhåller om utredning och förslag i syfte att förbjuda eller begränsa användningen av engångsservis vid matbespisningen i skolorna.