ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G0021630 · 1977-05-04 00:00:00 — av i m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:139 om vissa varvsfrågor Arbetsmarknadssituationen på både kort och lång sikt är mycket bekymmersam i . Bristen på arbetstillfällen har lett till en omfattande nettoutflyttning, och eftersom de som flyttat ut från länet till stor del har varit yngre personer har ålderssammansättningen blivit ogynnsam med stor naturlig folkminskning som följd. Befolkningsutvecklingen i länet är självklart beroende av förändringarna inom näringslivet. Länet har genomgått en omfattande strukturförändring. Den har tagit ny fart och kommer att leda till omfattande och betydande sysselsättningsminskningar i länet. Enligt har industrisysselsättningen i minskat med 2 000 personer . Industristrukturen i länet domineras av konjunkturkänsliga kapitalintensiva företag. Skogsindustrin, järn- och stålindustrin är således överrepresenterade inom länet i förhållande till den genomsnittliga industristrukturen i riket. Rationaliseringsvågen just inom dessa branscher kommer att drabba länet hårt. Kännetecknande för den värmländska industristrukturen är också dominansen av ett eller ett fåtal företag på ett flertal orter - de s. k. bruksorterna. Detta innebär naturligtvis att problemen på dessa orter blir mycket svårlösta om sysselsättningen inom de dominerande företagen minskar. Det måste också uppmärksammas att en rad företag inom den värmländska industrin har sin produktion inriktad på problembranscher utom länet, som exempelvis varvsindustrin. Krisen inom varvsindustrin slår därför hårt på det värmländska näringslivet och förvärrar den redan akuta situationen. Bland de företag som drabbas hårt av varvskrisen kan nämnas: Mekaniska Verkstad i i Motorverkstad i , , med ca med ca med ca med ca med ca 900 anställda 650 anställda 115 anställda 200 anställda 100 anställda , 965 anställda Till detta kommer att den kraftiga sysselsättningsminskning som varvsindustrin åsamkar leder till en allmän dämpning av aktiviteten i . Denna nedgång kommer på grund av det närings politiska samband som finns mellan och att få verkningar också i . Den i propositionen föreslagna delegationen med uppgift att komma till rätta med de sysselsättningspolitiska problemen skall, förutom att belysa de arbetsmarknadspolitiska konsekvenserna av neddragningen inom varvsindustrin i berörda delar inom , och samt , också överväga de åtgärder som erfordras för att snabbt lösa de regionalpolitiska och sysselsättningsmässiga problemen. Som redovisats påverkas också starkt av varvskrisen och dess följdverkningar. Enligt vår mening bör den tänkta delegationen därför också få i uppdrag att belysa konsekvenserna i samt att föreslå de åtgärder som kan komma att krävas där. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställes därför att beslutar uttala att den föreslagna delegationen för att komma till rätta med sysselsättningsproblemen i också får i uppdrag att belysa problemen i och att föreslå nödvändiga åtgärder för att lösa problemen.
mot · G0021632 · 1977-05-04 00:00:00 — Motion 1976/77: 1632 med anledning av propositionen 1976/77:139 om vissa varvsfrågor På Lindholmensområdet vid i har varvsverksamhet bedrivits . räknar sina anor . Varven i har svarat för en betydande del av den industriella verksamheten i området. Den nedskärning av verksamheten inom varvsindustrin som nuSker drabbar sysselsättningen i mycket hårt. Inte minst för ungdomen är detta ett allvarligt problem. Arbetslösheten bland ungdomar i är redan betydande. Av totalt 6 000 arbetslösa utgörs ungefär 2 000 av ungdomar i en ålder under . Den framtida neddragningen av arbetstillfällena inom varvsindustrin kommer - om inte åtgärder vidtas - att medföra ökade svårigheter för de unga att få sysselsättning. Detta förhållande inger särskilt stor oro. Departementschefen har med rätta konstaterat att de minskade arbetstillfällena vid varven kommer att medföra allvarliga effekter på den samlade industrisysselsättningen i regionen. Hans avsikt att tillsätta en särskild delegation för att komma till rätta med de sysselsättningspolitiska problemen i och för att åstadkomma en regional kraftsamling måste hälsas med tillfredsställelse. Som ett bidrag till att lösa den besvärliga sysselsättningssituation som uppstår till följd av nedläggningen av har det s. k. utarbetats. Den bärande tanken bakom projektet anges vara att förena utbildning samt forskning och utveckling med en verklig produktion. Härigenom skulle skapas möjligheter för utveckling av nya samverkansformer mellan yrkesinriktad utbildning, forskning och utveckling samt produktion. Enligt min uppfattning är väl genomtänkt och underbyggt. Jag förutsätter därför att det beredningsarbete som eventuellt kan återstå inom slutförs med det snaraste. För sysselsättningen i är det av yttersta vikt att beslut om projektets genomförande fattas så snabbt som möjligt. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att ger regeringen till känna vad i motionen framförts beträffande det s. k. .
mot · G0021633 · 1977-05-04 00:00:00 — Motion 1976/77: 1633 av i m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:139 om vissa varvsfrågor I regeringens proposition 1976/77:139 behandlas bl. a. sysselsättningskonsekvenserna i de regioner som är berörda av nedskärningar vid varven. Föredragande statsrådet pekar på vikten och behovet av arbetsmarknadsoch regionalpolitiska insatser i , och i . Vi saknar dock en analys samt förslag till åtgärder vad beträffar den framtida sysselsättningen i . Sådana är viktiga mot bakgrund av de stora strukturproblem som finns i mellersta och norra . Uddevallavarvets betydelse för kommunen och för hela pekar analysgruppen på genom att visa att av de industrisysselsatta i arbetar vid varvet. 1 som helhet arbetar av de industrisysselsatta vid varvet. Vid sidan av varvet finns det andra industriverksamheter, bl. a. teko, träindustri, pappersindustri och företag som tillverkar delar för bilindustrin. Vid samtliga dessa verksamhetsgrenar upplevs problem med sysselsättningen. Mot bakgrund av Uddevallavarvets betydelse kommer en neddragning av antalet anställda med ca 250 personer att få stora konsekvenser, inte minst genom bristen på alternativ sysselsättning. Dessutom kan nämnas att kommunen planerat för den ökning på ca 700 personer som väntades i samband med nyinvesteringarna vid varvet, det s. k. Därför bör, vid en eventuell nedskärning av arbetsstyrkan, ersättningsindustrier skapas i . Genom ställning som länscentrum är utvecklingen där av stor betydelse för norra och mellersta , där problemen med sysselsättningen är omfattande. Därför är det enligt vår uppfattning viktigt att regeringen förstärker de arbetsmarknads- och regionalpolitiska insatserna i samt i mellersta och norra delarna av . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär ersättningsverksamhet i vid nedskärningar av antalet anställda vid , 2. att ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om en förstärkning av de regional- och arbetsmarknadspolitiska insatserna i samt i mellersta och norra . () ()
mot · G0021635 · 1977-05-04 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:139 om vissa varvsfrågor I rubricerade proposition behandlas bl. a. frågan om statligt stöd för att möjliggöra för svenska varv att få beställningar från svenska redare. Detta stöd föreslås omfatta dels statliga kreditgarantier med löptid som motsvarar högst av tecknat kontraktspris, dels statliga femåriga avskrivningslån som skall täcka resterande av kontraktspriserna. De senare skall vara ränte- och amorteringsfria efter leveranstidpunkten. A /skrivningslånet är avsett att kompletteras med återvinningsrätt för staten efter leveranstidpunkten. Denna återvinning skulle kunna ske enligt följande modell. Staten äger rätt att påkalla en opartisk värdering av fartyget för fastställande av rådande marknadspris före utgången av löptiden för avskrivningslånet. Återvinningsbeloppet skulle konstrueras på följande sätt: skall ett marknadspris fastställas. Från detta drages det kontraktspris fartyget betingade vid leveranstillfället, och av eventuellt överstigande återvinningsbelopp skall staten tillgodoräkna sig . Frågan om tillämpningen av bestämmelserna för avskrivningslånen bör från fall till fall kunna avgöras av regeringen. I vissa fall kan det vara omotiverat att begagna återvinningsregeln - t. ex. om värdestegringen beror på inflationen - och en strikt tillämpning av regeln om återvinning kan leda till att vederbörande svenska varv förlorat ordern med ty åtföljande effekt för sysselsättningen vid varvet. Regeringen bör därför bemyndigas att redan vid tecknandet av nybyggnadskontrakt helt eller delvis avstå från återvinningsregeln. Åberopande det anförda hemställs att bemyndigar regeringen att, om särskilda skäl föreligger, från fall till fall helt eller delvis avstå från regeln om återvinning av avskrivningslånen. () SVEN-ER1K ()
mot · G0021637 · 1977-05-04 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:141 om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister, m. m. kommunisterna har vid den allmänna motionstiden föreslagit ett nytt rättegångsförfarande i vad gäller tvister på arbetsmarknaden. Med hänvisning till motionen 1976/77:906 yrkas därför avslag på propositionen 1976/77:141. 1. att avslå propositionen 1976/77:141, 2. att hos regeringen hemställa om förslag till ett nytt rättegångsförfarande i enlighet med vad som anförs i motionen 1976/77:906. (vpk) i (vpk) i (vpk) i
mot · G0021640 · 1977-05-06 00:00:00 — 1976/77 1640 Motion 1976/77:1640 med anledning av proposition 1976/77:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /78, m. m. I propositionen 1976/77:150 hemställer regeringen om att det planerade byggandet av ett rättscentrum i skall uppskjutas. Efter det att denna byggnadsfråga har varit aktuell i ett tiotal år har den tillbaka stått högst på och lista över byggen som ännu inte beviljats erforderliga medel. De nuvarande förhållandena för Sollentunapolisen är mycket miserabla - de har vid skilda tillfällen beskrivits som skandalösa. Detta föranleddde yrkesinspektionen att i en rapport rikta en rad anmärkningar med uppmaning till berörda myndighet att skaffa ändamålsenliga lokaler. Frågan har även tagits upp i , och dåvarande justitieminister meddelade i ett svar på en enkel fråga att regeringen givit i uppdrag att projektera ett nytt polishus i . Enligt samma svar förklarades att om byggnadsarbetena kan sättas i gång enligt planerna skulle lokalerna vara färdiga . Mot denna bakgrund mottogs löftet om att byggstart skulle ske med mycket stor tillfredsställelse. Förberedelser för nybyggnationen hade också vidtagits av de kommunala myndigheterna. Enligt min mening kan ytterligare dröjsmål inte accepteras med hänvisning till allmänhetens och framför allt den anställda personalens berättigade anspråk på en acceptabel arbetsmiljö. Till samma byggnad skall även annan statlig verksamhet som arbetar under mycket provisoriska förhållanden lokaliseras. Med hänvisning till det anförda hemställes att beslutar avslå propositionen 1976/77:150 i den del som avser ett senareläggande av byggande av . 1 1976 / 77.
mot · G0021642 · 1977-05-12 00:00:00 — Motion 1976/77:1642 av m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /78, m. m. Det är allmänt erkänt att idrott, utövad efter var och ens förutsättningar och ambition, ger påtagliga friskvårdande effekter. Idrottsrörelsen har en ständigt ökad social betydelse. Olika människor behöver aktiveras på olika sätt. Möjligheten för alla att idrotta regelbundet, efter eget behov och egna önskemål, är till stor del beroende av om fler idrottsledare och lärare kan rekryteras. Lärarna och ledarna måste också motsvara de förväntningar som deltagare och elever ställer på dem i vad gäller kunskap om idrottsgrenen - teknik, taktik, regler, material - samt deras ledaregenskaper. Allt större krav ställs på de ledare som har hand om undervisning och instruktion i gymnastik och idrott. För att utbildningen av ledare skall vara meningsfull måste lokaler och undervisningsmaterial fylla rimliga krav. Gymnastik- och i har länge varit i stort behov av idrottshallar för sin undervisning i gymnastik och idrott. Högskolan, som har ca 250 elever, har egentligen behov av två hallar. 1976 fattades beslut om uppförande av en hall med måtten 40 x 22 m. Byggstarten fastställdes till , och idrottshallen skulle stå klar . I kompletteringspropositionen föreslår nu regeringen att detta bygge skjuts med hänsyn till det ekonomiska läget. Det finns i och för sig inget skäl att ifrågasätta behovet av besparingar, men sedan regeringen fattade sitt beslut har den omständigheten inträffat att skyddsombudet vid högskolan av hälsoskäl stoppat undervisningen i den nuvarande plasthallen. En för Gymnastik- och svår situation blir därmed omöjlig. Hallen bör därför byggas enligt planerna. Det måste ankomma på regeringen att genom besparingar eller andra senareläggningar av byggande skapa det ekonomiska utrymme som behövs för att bygga den planerade idrottshallen vid GIH i . Under budgetåret uppkommet behov av medel torde i första hand kunna tas av inom budgetdepartementets område anvisade medel till byggnadsarbeten för statlig förvaltning och inköp av fastigheter. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställes att hos regeringen begär att den planerade idrottshallen vid Gymnastik- och i uppföres enligt tidigare uppgjorda planer, i enlighet med vad som anförts i motionen. () i Ulfsbyn
mot · G0021643 · 1977-05-13 00:00:00 — Motion 1976/77:1643 med anledning av propositionen 1976/77:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /78, m. m. I kompletteringspropositionen sägs att chefen för har funnit att nybyggnaden av ett rättscentrum i kan uppskjutas. Detta kan emellertid inte ske utan stora olägenheter. Framför allt när det gäller polisen är lokalsituationen mycket otillfredsställande. Lokalerna i har kritiserats mycket skarpt av yrkesinspektionen. Det måste anses mycket angeläget att staten ger sina anställda en godtagbar arbetsmiljö. Frågan om ett nytt polishus i har redan fördröjts alltför . Med hänvisning till det anförda föreslår jag att uttalar att nybyggnaden av ett rättscentrum i inte skall uppskjutas utan förverkligas möjligt i enlighet med föreliggande planer. GOTAB 55097 S Slockholm 1977
mot · G0021645 · 1977-05-13 00:00:00 — av i m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /78, m. m. I propositionen 1976/77:150 (bil. 2 s. 8) redovisas bl. a. att chefen för kommer att föreslå en minskning av antalet tjänstgöringsdagar för vapenfria tjänstepliktiga med . Detta beräknas medföra en besparing med 4 milj. kr. Under /77 har totalt stått till förfogande för de vapenfria. Härav har 20 000 beviljats i förskott av ramen för nästa budgetår (se prop. 1976/77:74, bil. För nästa budgetår skulle av ursprungligen planerade därmed återstå (400 000-20 000-75 000=) . Regeringens förslag är ytterligare ett exempel på ryckigheten i dess politik. har redan, med utgångspunkt i regeringens offentliggjorda förslag, planerat verksamheten för nästa budgetår. Den ursprungliga kvoten är praktiskt taget uppfylld genom gjorda inkallelser. tvingas nu att återkalla redan utsända inkallelser, vilket kan komma att innebära att ca 250 vapenfria får förskjuta genomförandet av sin tjänst. För dessa personer kommer naturligtvis det att uppstå problem genom denna senareläggning, inte minst därför att inkallelserna skall träda i kraft i början av nästa budgetår. Det kommer också att bli problem för de arbetsgivare (myndigheter, kommuner etc.) som planerat sin verksamhet med utgångspunkt i att de skall få tillgång till vapenfria tjänstepliktiga. Regeringens förslag kan i detta fall också få konsekvensen att dessa myndigheter m. fl. blir mindre villiga att ta emot vapenfria, något som får betecknas som allvarligt med tanke på att behovet av planeringen kommer att öka vid ett förverkligande av vapenfriutredningens förslag. remissbehandlas vapenfriutredningens betänkande, vilket kan väntas innebära att antalet sökande som beviljas vapenfri tjänst ökar. Kravet på fler placeringar kommer då att uppstå. Det får inte anses vara uttryck för en god planering att inför ett genomförande av utredningens förslag kön av vapenfria som skall fullgöra sin tjänst ökar. Enligt vår mening bör antalet tjänstgöringsdagar för de vapenfria tjänstepliktiga för budgetåret fastställas till vad som föreslagits i propositionen 1976/77:74, bilaga 7, dvs. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening g?r regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande antalet tjänstgöringsdagar för vapenfria tjänstepliktiga. () ()
mot · G0021646 · 1977-05-13 00:00:00 — med anledning av propositionen 1976/77:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /78, m. m. I propositionen 1976/77:150 om ändrade regler för läkemedelsrabattering föreslås en höjning av avgiften för inköp av läkemedel. Jag har ingen erinran mot förslaget att den maximala kostnaden för den enskilde vid varje inköp sätts till . Enligt min mening bör dock ett avgiftstak införas på förslagsvis . för den som av läkare är ordinerad läkemedel. Kostnader därutöver för av läkare ordinerade läkemedel bör ersättas av staten. En dylik reform kommer sannolikt inte att beröra något större antal människor, och staten skulle därför inte komma att vidkännas någon större kostnadsökning. Däremot skulle ett avgiftstak innebära en avsevärd kostnadsbesparing för de människor vilka för sin hälsa är beroende av läkemedel. Med hänvisning till att socialpolitiska samordningsutredningen i enlighet med beslut (SfU 1975/76:42) bl. a. skall behandla frågan om en övre kostnadsgräns för inköp av läkemedel, vill jag för dagen inte ställa något yrkande utan endast uttala, att ger regeringen till känna angelägenheten av att denna fråga får sin snara lösning. Med stöd av det anförda hemställes att ger regeringen till känna vikten av att frågan om en övre kostnadsgräns för personer, som av läkare ordineras läkemedel, löses. GOTAB 55109 S 1977.
mot · G0021650 · 1977-05-18 00:00:00 — Motion 1976/77:1650 av m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /78, m. m. I propositionen 1976/77:150 (bil. 4) har i besparingssyfte bl. a. vissa begränsningar avsetts ske i det regionalpolitiska transportstödet för . I anslutning härtill vill vi framhålla att i den mån det bedöms nödvändigt att vidta varumässiga begränsningar i transportstödet det synes naturligt att i första hand inrikta sig på vissa varor som inte naturligt faller inom ramen för ett regionalpolitisk genomtänkt transportstöd. En sådan vara är kisel, som ursprungligen inte fanns med i uttransportstödet men som senare i anledning av lokalt betingade motionsyrkanden och med ett specifikt företagsintresse för ögonen berättigades till uttransportstöd. Vi vill i detta sammanhang erinra om att transportstödet har till grundläggande syfte att vidareförädla varor och därigenom vidmakthålla och skapa sysselsättningstillfällen inom stödområdet. Denna grundsyn har varit avgörande vid gränsdragning av råvara, hel- resp. halvfabrikat. Som framhållits i propositionen 1975:1 (bil. 8) avspeglas detta förhållande i fraktbidragskungörelsen, bl. a. däri att metaller, järn och stål samt ringa bearbetade varor därav undantagits från stöd. Oavsett att kisel är en ickemetall hade fraktbidragsnämnden och den socialdemokratiska regeringen tidigare vid prövning av framställning från det enda aktuella företaget funnit att kisel framställs i en process som i stort sett liknade den som gällde vid framställning av vissa metaller. Med hänsyn härtill fann regeringen det för sin del uppenbart att kisel inte kunde anses vara kvalificerat för transportstöd. Vi vill med tanke på den restriktivitet som regeringen nu finner nödvändig och som även kommit att gälla transportstödet framhålla det oriktiga i att låta detta fortsättningsvis avse kisel. svarar inte mot de grundläggande krav på bearbetningsgrad som gäller för transportstödet i övrigt. Det skapar också rättviseproblem i förhållande till andra varor som med hänsyn till angivna krav hållits utanför stödet. Ett undantagande av varan skulle uppskattningsvis ge en besparing på uppåt . Åberopande det anförda hemställer vi att vid behandlingen av propositionen 1976/77:150 (bil. 4) beslutar att i skrivelse till regeringen föreskriva att kisel i bidragsförfattningen undantas från transportstöd. () () () () ()
mot · G0021653 · 1977-05-18 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /78, m. m. Investeringsram för byggnadsarbeten inom skolväsendet I sin anslagsframställning för /78 föreslog () en investeringsram för skolbyggnader m. m., inkl. elevhem, om 750 milj. kr. I budgetpropositionen föreslog regeringen att investeringsramen för /78 skulle bestämmas till 660 milj. kr. och att anslaget Bidrag till byggnadsarbeten inom skolväsendet m. m. (D32, ) skulle uppföras med 232 milj. kr. framhöll i sitt betänkande(UbU 1976/77:18)att kostnadsökningen när det gäller skolbyggen under var samt att den av regeringen föreslagna investeringsramen har ett ekonomiskt värde i fråga om byggkraft som motsvarar ungefär en tredjedel av värdet . Vidare framhöll utskottet att antalet 13-åringar i riket ökar med ca 18 000 senare del. Antalet 16-åringar kommer att vara ca 20 000 flera än . Detta tillsammans med de stora befolkningsomflyttningarna inom och mellan kommunerna medför enligt utbildningsutskottet att lokalbehovet för högstadiet och gymnasieskolan ökar väsentligt . Med anledning av dessa synpunkter gjorde utskottet enhälligt följande uttalande: Det är angeläget att investeringsramarna ökas i takt med kostnadsutvecklingen så att de blir värdebeständiga, vilket utgör en förutsättning för att en flerårsplanering skall kunna genomföras. Mot bakgrund av vad som redovisats i det föregående anser utskottet att den reguljära investeringsramen, dvs. den som inte ges av arbetsmarknadspolitiska skäl, måste anpassas till det av SÖ redovisade behovet. bör därför bemyndiga regeringen att inför /78 öka investeringsramen i enlighet härmed. beslöt enhälligt i enlighet med utskottets förslag. har sålunda beslutat dels att anvisa ett förslagsanslag av 232 milj. kr. till byggnadsarbeten inom skolväsendet, dels att beträffande investeringsramen för byggnadsarbeten inom skolväsendet m. m. för /78 bemyndiga regeringen att fatta beslut i enlighet med vad utskottet förordat. Mot bakgrund av enhälliga beslut och uttalande är det anmärkningsvärt att regeringen nu föreslår dels att investeringsramen skall sänkas från 660 till 600 milj. kr., dels en sänkning av anslaget med 10 milj. kr. En minskning av investeringsramen kommer att få mycket allvarliga konsekvenser. Med stöd av vad utbildningsutskottet (UbU 1976/77:18) har anfört och med hänvisning till enhälliga beslut yrkar vi avslag på regeringens förslag om en minskning av investeringsramen. Vid bifall till vårt avslagsyrkande kommer det av beslutade anslaget att utgå med 232 milj. kr. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att avslår regeringens förslag att till Bidrag till byggnadsarbeten inom skolväsendet m. m. för /78 anvisa ett förslagsanslag av . () HANS () () () ()