mot · G002585 · 1977-01-24 00:00:00 — av m. fl. om förtroendemannastyrelsen i länsstyrelse I har folkrörelserna och andra organisationer en mycket stark ställning. Demokratin i vårt land har vuxit fram ur och fått sin styrka genom folkrörelserna. De är kanaler för en fri debatt, de formulerar krav och skapar opinioner. Mot bakgrund av denna starka ställning för organisationerna i samhället har det blivit allt vanligare att organisationer med stark anknytning till ett statligt organs verksamhet självständigt fått nominera ledamöter i dess styrelse. Erfarenheterna av denna ordning har visat att den kunskap och de erfarenheter som företrädare för de olika intresseorganisationerna kan tillföra beslutsfattandet är av mycket stor betydelse. Enligt tidigare gällande ordning har också i länsstyrelsernas styrelser organisationerna på arbetsmarknaden varit företrädda genom egna representanter. Värdet av att företrädare för arbetsmarknadens organisationer i länet härigenom aktivt kunnat deltaga i behandlingen av t. ex. planerings- och lokaliseringsärenden har understruktits i många sammanhang. beslöt (prop. 1975/76:168, KU 55, rskr 370) att länsstyrelsernas styrelser skulle utökas till, förutom landshövdingen, 14 särskilt utsedda ledamöter. Enligt den av beslutade ordningen skulle tio av de särskilt utsedda ledamöterna representera de politiska partierna i länet och nomineras av dessa. Antalet platser för varje parti skulle stå i proportion till partiernas röstetal i länet vid riksdagsvalet. De fyra återstående ledamöterna skulle ha erfarenheter från näringslivet och arbetsmarknaden i länet. Samtliga ledamöter skulle förordnas av regeringen. För varje ledamot skulle utses en suppleant i samma ordning. Utskottet (KU 1975/76:55) framhöll att bestämmelserna för hur förtroendemannastyrelsen skulle utses garanterade länets invånare en rättvis och kompetent representation i styrelsen. framhöll utskottet att det vore värdefullt att styrelsen utöver de partinominerade ledamöterna kompletterades med ledamöter som har erfarenhet från länets näringsliv och arbetsmarknad. Innan den sålunda beslutade ordningen ens hade prövats beslöt att alla 14 ledamöterna i förtroendemannastyrelse i stället skulle väljas av . Denna ordning för val av styrelse har tillämpats och mandatperioden för ledamöterna har börjat löpa från . De nuvarande bestämmelserna om val av ledamöter i länsstyrelsernas styrelser inger enligt vår mening betänkligheter. Vi anser att organisationerna på arbetsmarknaden liksom tidigare bör ha en rätt att självständigt nominera företrädare i styrelsen. Vi finnér det naturligt att organisationerna vill låta sig företrädas av personer som står mitt uppe i deras verksamhet och som organisationerna kan betrakta som sina kontakter inom den statliga myndigheten. Genom sitt beslut har gått ifrån en tidigare fast etablerad praxis. Den nu tillämpade ordningen, där utser samtliga ledamöter, måste betraktas som en utmaning mot arbetsmarknadsorganisationerna. Visserligen framhöll föredragande statsrådet i regeringens prop. 1976/77:19 att det är angeläget att erfarenhet från näringslivet och arbetsmarknaden i länet blir företrädd i styrelsen, men detta uttalande ärentill intet förpliktande anvisning till landstingen, vilket också har bekräftats genom de nu verkställda valen. Det avgörande i sammanhanget är att ledamöterna blir representanter för sina resp. partier och inte för arbetsmarknadsorganisationerna. Enligt vår mening bör organisationerna kulle bli företrädda i styrelsen utan att vederbörande representanter ansluter sig till ett politiskt parti eller att organisationerna ska behöva söka förmå ett parti att föra fram en av dess förtroendemän som kandidat. Enligt vår mening ter det sig vidare främmande att , som är ett kommunalt organ, skall utse 14 av 15 ledamöter i styrelsen för ett statligt organ. Den nuvarande ordningen kan bidra till att skapa oklarhet om ansvarsförhållandena som landstingen kan komma att uppfattas som överkommuner. De arbetsuppgifter som ankommer på är statliga uppgifter och det talar enligt vår mening för att regeringen utser ledamöterna i styrelsen. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att styrelse utöver ordföranden skall beståav 14 ledamöter,som förordnasav regeringen,av vilka 10 skall representera de politiska partierna i länet och nomineras av dessa i proportion till partiernas röstetal i länet vid riksdagsvalet medan de fyra återstående ledamöterna skall nomineras av arbetsmarknadens organisationer att det för varje ledamot skall utses en suppleant i samma ordning samt att denna ordning skall gälla från . () () HANS () i () ()