ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G0021051 · 1977-01-25 00:00:00 — av m. fl. om ändring av avtal rörande vissa underhållsbidrag I samband med skilsmässa händer det ofta att en av parterna känner sig pressad att gå med på villkor, som kan anses obilliga. Har makarna ingett gemensam ansökan t. ex., fastställer domstolen deras överenskommelser utan att pröva om de är skäliga. Särskilt betänkligt är detta då det gäller underhåll till barn. Lagstiftaren har också insett detta och i 7 kap. 7 $, första stycket, stadgat: Avtal angående fullgörande för framtiden av underhållsskyldighet som ovan sägs utgör ej hinder för den underhållsberättigade att göra gällande rätt till högre underhållsbidrag. Den underhållsberättigade får härigenom möjlighet att begära högre underhållsbidrag, om denne längre fram upptäcker sig ha blivit påverkad eller vilseledd för avtalet. Detta är synnerligen berättigat. Den som skall betala underhållsbidraget kan självfallet bli påverkad eller vilseledd på likartat sätt. Men den underhållsskyldige har ingen möjlighet till jämkning, såvida det inte inträffar ändrade förhållanden och den underhållsskyldige kan åberopa 8 S. Har domstol i samband med tvist om underhållsbidragets storlek fattat beslut har numera den underhållsskyldige fått större möjlighet till ändring än tidigare genom FB 7:8. Men har den underhållsskyldige frivilligt gått med på ett för högt underhållsbidrag finns ingen möjlighet till ändring. Då vi anser att båda parterna skall ha samma rätt till ändring av underhållsavtal, som är obilligt för endera parten, hemställer vi att anhåller hos regeringen att anta följande förslag till ändrad lydelse av 7 kap. 7 $ första stycket , Avtal angående fullgörande för framtiden av underhållsskyldighet som ovan sägs utgör ej hinder för någon av parterna att göra gällande rätt till ändring av underhållsbidrag. 1* 1976/77.
mot · G0021055 · 1977-01-25 00:00:00 — av m. fl. om ökat bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () internationella fredsforskningsinstitut () har under de gångna 10 åren uträttat ett värdefullt arbete och skaffat sig stor internationell prestige. Dess publikationer är standardlitteratur för all världens förhandlare och forskare i nedrustningsfrågor och citeras flitigt i de mest skilda sammanhang. Högt kvalificerad forskning kring de konkreta nedrustningsproblemen får en speciell genomslagskraft när den bedrivs vid ett internationellt institut i ett alliansfritt land. Efterfrågan internationellt på det material som publicerar ökar inför den av FN beslutade extra generalförsamlingen om nedrustning . har nedrustningsdiskussionen inom FN:s ram breddats till nya områden som behovet av bevakning av de traditionella ABCfrågorna ökat. var det i huvudsak nedrustningskonferensen i som krävde uppmärksamhet. har tillkommit nya förhandlingsfora som t. ex. SALT-förhandlingarna, diplomatkonferensen om krigets lagar, regionala nedrustningskonferenser om , och och översynskonferenser av tidigare ingångna avtal som verksamheten exempelvis inom ram snabbt tilltagit i omfattning. Det är uppenbart att med en anslagsram som i huvudsak endast skrivits upp till följd av pris- och löneutvecklingen haft svårt att anpassa sig till en sådan snabbt svällande ärendeflod. Om aktivt skall kunna följa med i hela det internationella arbetet kring nedrustningsfrågorna krävs en högre anslagsnivå. har på grund av brist på medel tvingats göra vissa inskränkningar i sin verksamhet. Vid internationella förhandlingar har representanter för gjort uppskattade besök och även medverkat, men vid många andra, där flitigt citerats, har inte kunnat närvara trots önskemål om detta från många deltagare. Symtomatiskt för budgetläget är att man nu överväger en krympning av den årsbok som blivit standarduppslagsverket bland all världens nedrustare och forskare med inriktning på dessa frågor. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att till Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut (E 4, ) anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av , 2. att till 1977/hemställer hos regeringen om förslag om en väsentlig förstärkning av SIPRI:s resurser för forskning och upplysning om nedrustningsfrågorna. AXEL () i () () G. ()
mot · G0021056 · 1977-01-25 00:00:00 — av m. fl. om vissa åtgärder för rustningsbegränsning och kontroll Antalet ärenden som handläggs av nedrustningsdelegationen har ökat snabbt. Dels har vid nedrustningskonferensen (CCD) i förhandlingarna kommit att beröra många nya frågor, dels har flera nya förhandlingsfora tillkommit, såsom diplomatkonferensen om krigets lagar, översynskonferenser, regionala konferenser etc. FN:s extra generalförsamling 1978 om nedrustning kommer att kräva extra svenska insatser. Ärendena är ofta av komplicerad teknisk natur. har bland de alliansfria staterna haft den största militärtekniska kompetensen och den bredaste foskningspotentialen. De forskare som varit knutna till nedrustningsdelegationen har tyvärr tvingats arbeta på ad hoc-basis för att nödtorftigt klara den svällande mängden löpande ärenden. Det har begränsat möjligheterna att ta seriösa svenska initiativ i substansfrågor. Vid en bedömning av anslagsbehovet bör man hålla i minnet att . knappast räcker ens till lönekostnaderna för en forskare. Också verksamheten kostar pengar. Behovet av förstärkta utredningsresurser för nedrustningsdelegationen är uppenbart och bör leda till initiativ från regeringens sida. På kort sikt bör anslaget för tekniskvetenskapliga utredningar höjas till den nivå som nedrustningsdelegationen äskat inför årets budgetbehandling. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att till Vissa åtgärder för rustningsbegränsning och kontroll (E5, ) anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av . i enlighet med vad som anförs i motionen. 2. att hos regeringen begär förslag om en sådan långsiktig förstärkning av nedrustningsdelegationens utredningsresurser att även i fortsättningen kan spela en framträdande roll vid de internationella förhandlingarna. AXEL () i () () G. ()
mot · G0021059 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77:1059 av i Agnäs m. fl. om ett internationellt främjande av de mänskliga rättigheterna Vem är han? En människa i ett arbetsläger. En rysk ingenjör som gjorts till brottsling för sin tros skull. En av de många. Oräkneliga är de som mist sin frihet. Varför spilla ord på hans öde! hemställdes i en motion i riksdag att vårt land skulle i FN arbeta för att Vins och andra politiska fångar skulle få juridisk hjälp från opartiskt håll. Han satt då häktad och väntade på rättegång. Han anklagades församhällsfientlig verksamhet. Den bestod i kristet arbete. efter det motionen väckts kallades han hastigt inför sin domare och fick fängelse och arbetsläger . Han är brottsling. Han tror på . Och hans familj, hans församling, alla kristna i samma diktaturstat lider. De får inte ens köpa eller litteratur. De ropar efter det som hungrande efter bröd. De är maktlösa. Enligt skall de mänskliga rättigheterna hävdas för alla medborgare i de stater som undertecknat detta dokument. Så står det på papperet. I sitter Vins alltfort i bojor. Hans medkristna får icke trycka, köpa eller läsa den bok som är demokratins grund och viktigaste kraftkälla. Man säger: Det finns kyrkor. Och kyrkorna är fulla. Ja, det finns kanske en kyrka för varje miljontal Sovjetinvånare. Det får förekomma gudstjänster. Och KGB kontrollerar allt och har sina ögon och händer överallt. Skall vi spilla ord på detta! Är det icke ogiltig inblandning i ett annat rikes inre angelägenheter? Låt oss svara: Vårt land är en demokrati som åtagit sig att kämpa för de mänskliga rättigheternas förverkligande för alla. Vi stöder kampen mot Och det finns svenskar som t. o. m. vill sätta vapen i händerna på De flesta av oss tror icke på våldet. Vi tror icke att våld föder annat än våld. Vi tror på andra medels kraft och rättfärdighet. Vi vill verka för frihet och rätt genom de internationella organ som finns, genom förhandlingar och avtal, genom att tala förnuft och sanning tili förtryckarna. vill verka för försoning mellan folken, en ny världsordning som börjar i hjärtan och samfund. bör göra allt för att avtalet i och andra mellanfolkliga resolutioner blir efterlevda. De många som lever i förtryck väntar på vår insats. Det är angeläget att i FN, i och i övriga mellanfolkliga fora av tillfällig eller permanent karaktär intensifierar sina ansträngningar för att främja en utveckling mot större frihet för allt fler. De fångnas ställning, de anklagades rätt till hjälp av opartisk juridisk expertis utifrån, tros- och tryckfrihet är viktiga krav för oss att framföra. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen anhåller att regeringen via FN. och andra mellanfolkliga instanser med skärpa verkar för ett främjande av tros-, tryck- och åsiktsfriheter i alla de stater som förbundit sig att hävda de mänskliga rättigheterna. () i Agnäs () () () . NISSER (m) () i Skärstad
mot · G002106 · 1977-01-13 00:00:00 — 0111 obligatoriskt varselljus för bilar De preliminära uppgifterna om antalet olyckor i trafiken visar på lägre siffror än genomsnittet . Även om detta noteras med tillfredsställelse så kvarstår såsom ett faktum att trafiken på våra vägar alltjämt skördar ett stort antal dödade och skadade . Skulle motsvarande offer krävas i en epidemisk sjukdom eller genom olyckor i annan verksamhet skulle inga insatser vara för stora för att komma till rätta med detta. Faran är att vi, när det gäller trafikolyckorna, betraktar det som ganska naturligt att ettusen människor skall omkomma på vägarna. Då det inte finns någon enkel och radikal lösning som avsevärt skulle minska olyckorna får i stället trafiksäkerhetsarbetet inriktas på en rad olika åtgärder som tillsammans kan få ned olyckskurvan. Nordiska trafiksäkerhetsrådet har i en rapport föreslagit obligatoriskt varselljus för bilar året om. Jag tror att det är en åtgärd som kan förebygga flera olyckor. Om trafikanterna hinner observera varandra så kan de hinna dämpa farten, göra undanmanövrer etc. Det har visat sig att tänd fordonsbelysning är en fördel för andra trafikanter, inte bara i disigt och dimmigt väder utan även i starkt solsken och motljus. Det är mycket som talar för att varselljus kan bidra till att minska olyckorna i trafiken. Jag anser att föreskrifter om tänt billjus dygnet runt bör utfärdas. Med stöd av ovanstående hemställer jag att begär att regeringen tar initiativ syftande till att göra varselljus för bilar under färd obligatoriskt.
mot · G0021061 · 1977-01-25 00:00:00 — av i m. fl. om höjda anslag till vissa frivilliga fredsorganisationer Under E3 i bil. 6 föreslås att 3,2 milj. kr. anslås till information om mellanfolkligt samarbete och utrikespolitiska frågor. Huvudparten av dessa medel eller nära 2,9 milj. kr. anslås till den viktiga verksamhet som utrikespolitiska institutet och bedriver. I då folkrörelsernas betydelse allmänt framhålls är det naturligt att den folkrörelseanknutna delen av upplysningsverksamheten kring mellanfolkligt samarbete - fredsrörelsen - får ökat anslag för sin verksamhet. Detta har också betonats av den socialdemokratiska partikongressen . Kongressen beslöt enhälligt att arbeta för ökade anslag till de frivilliga fredsorganisationerna. De frivilliga fredsorganisationerna och Svenska sektionen av för fred och frihet föreslås få 33 000 resp. . i årets stat, jämfört med äskade 75 000 och . Detta täcker till nöds kostnadsstegringarna men medger inte någon utvidgning av verksamheten. För /78 har . i bidrag sökts av , en sextioårig fredsorganisation med förankring främst i kyrkor och samfund. Verksamhetens inriktning har tidigare inte föranlett organisationen att ansöka om statsbidrag. Efter ett generationsskifte är Svenska världsfredsmissionens verksamhet nu i princip av samma karaktär som de förutnämnda organisationerna, låt vara av mindre omfattning. Några principiella skäl torde därför inte kunna anföras mot denna ansökan. I utskottets betänkande hemställdes på denna punkt om en samlad översyn av arbetsfördelningen mellan och bidragsgivningen till de olika organisationer som verkar på det utrikespolitiska informationsområdet. Såvitt kan utläsas av föredragandens framställning har denna översyn ännu inte inletts. Den bör nu komma till stånd utan ytterligare dröjsmål. Det förtjänar bl. a. att övervägas om inte bidragen till fredsorganisationerna med fördel kunde lämnas till , att av detta fördelas bland organisationerna. I avvaktan på resultatet av den begärda översynen bör dock bidragen utgå på samma sätt som . Det är ytterst väsentligt att bidragen utan dröjsmål räknas upp till en något så när rimlig nivå. verksamhet som rör information om mellanfokligt samarbete och fredsfrågor bör ha ett ordentligt stöd via statsbudgeten, inte minst om man beaktar att de frivilliga försvarsorganisationerna och hemvärnet sammantaget erhåller anslag som är mer än tusenfalt större. Av dessa anslag går en icke oväsentlig del till opinionsbildande verksamhet i olika former. Av historiken över svensk fredsrörelse (Per ) framgår att lottorna på en månad får mera av statliga medel än vad fredsrörelsen fått . Denna orimliga snedbalans motverkas åtminstone i någon mån om de hittillsvarande anslagen fördubblas och beviljas . Med hänvisning till ovanstående föreslår vi 1. att beslutar att och Svenska sektionen av för fred och frihet beviljas . 2. att beslutar att i övrigt ge regeringen till känna vad som i motionen anförts. () () () () () ()
mot · G0021064 · 1977-01-24 00:00:00 — 1976/77 1064-1069 av m. fl. om reglerad arbetstid för värnpliktiga Arbetstidsförhållandena för de värnpliktiga är oreglerade. De värnpliktiga som genomgår grundutbildning har en utbildningstid som enligt den allmänna rekommendationen skall omfatta ca 48 timmars arbetsvecka. Från denna allmänna rekommendation finns emellertid flera undantag. Sålunda räknas vakt- och beredskapsarbete i princip icke som övningstid. Detta leder ofta till att de värnpliktiga kan få arbetsveckor som omfattar betydligt . Denna övningstid står därför i skarp kontrast till den arbetsvecka som i övrigt förekommer i samhället och som utgör . Att man från de värnpliktigas sida ställer krav på arbetsförhållanden som överensstämmer med gällande föreskrifter på arbetsmarknaden som helhet är därför förståeligt. Särskilda problem i vad gäller den nuvarande oreglerade arbetstiden visar sig för de värnpliktiga genom deras avsaknad att kunna planera sin fritid på ett tillfredsställande sätt. Då värnpliktiga relativt ofta har egen familj försvårar detta inte bara för den inkallade utan även för anhöriga. Kommenderingar, ibland med mycket kort varsel, påverkar också möjligheterna för de värnpliktiga att kunna ha ett normalt umgänge med andra människor. Den ökade fackliga medvetenheten bland de värnpliktiga gör att man ställer allt starkare krav på att frågan om en reglerad arbetstid till i medeltal snart lår sin lösning och att övertid skall kompenseras med ledighet. Med hänvisning till det framförda hemställs att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående målsättningen om en reglerad arbetstid för de värnpliktiga under grundutbildningen. () () 1 1976/77.
mot · G0021066 · 1977-01-25 00:00:00 — av herrar i Heden och i Nennesholm om överförande till hemvärnet av vissa värnpliktiga jordbrukare m. fl. De årliga militära repetitionsövningarna förorsakar stora svårigheter för vissa grupper av de inkallade. Speciellt är det s. k. enmansbrukare inom jordbruk, handel och vissa andra yrkesgrupper utan anställd arbetskraft som sköter sitt företag. Inte minst gäller detta de ensambrukande jordbrukarna med djurhållning. Även inom försvaret kan vissa problem uppstå inom förbanden när inkallade på grund av nämnda problem tvingas begära uppskov från repetitionsövningar. Förbandet blir inte fulltaligt och övningen kan därför inte ge det önskade resultatet. Vid upprepade tillfällen har denna fråga förekommit till behandling i . Det har tillika vid varje sådant tillfälle uttalats att hänsyn skall tagas till denna kategori inkallade. Dessa uttalanden har gjorts av riksdagsutskott och vid kammarbeslut, innebärande att generös prövning skall förekomma vid uppskovsansökan från ensambrukare. Detta till trots förekommer det att uppskovsansökan avslagits trots omnämnda orsaker för den uppskovssökande. Tillika erhåller i vissa fall den sökande beskedet om prövningen först vid inställelsen. Inom totalförsvaret utgör hemvärnet en betydelsefull del. Hemvärnet har dock vissa rekryteringssvårigheter och består till huvudsaklig del av äldre personer. Denna viktiga gren av totalförsvaret skulle på ett avgörande sätt kunna förbättra sin uppgift i samhället om en yngre kategori människor kunde rekryteras till hemvärnet. S. k. ensambrukare inom jordbruk och andra näringsgrenar utgör en sådan kategori. Om dessa efter avslutad första militära utbildning överfördes till hemvärnet skulle detta eliminera problem för såväl den enskilde som de militära förbanden. Hemvärnet skulle få en betydande förstärkning och den besvärliga prövningen av uppskovsansökningar skulle minska. Med stöd av vad som anförts hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag innebärande att ensambrukare efter första militärutbildning överföres till hemvärnet. () i Heden () i Nennesholm
mot · G0021067 · 1977-01-25 00:00:00 — om vidgad undervisning för värnpliktiga i samhälls- och familjekunskap Utifrån värderingar om demokrati och jämlikhet var det ett viktigt steg när rösträttsåldern . Det är ett allvarligt memento när låginkomstutredningen visade att en väsentlig andel av ungdomsväljarna måste betecknas som politiskt utanförstående och politiskt fattiga. Detta är en utmaning mot strävandena att fördjupa demokratin. Mot denna bakgrund finns det anledning att granska vilken roll värnpliktsutbildningen spelar för individens sociala och politiska utveckling. I detta perspektiv framstår det sålunda som angeläget att strävandena fullföljs att så långt möjligt avlägsna auktoritära inslag i utbildningen. Men det bör också övervägas om inte värnpliktsutbildningen bör innehålla ett väsentligt inslag av samhälls- och socialkunskap, såväl om vårt lands inre förhållanden som om de globala överlevnadsproblemen. En aspekt av en sådan utbildning kunde vara att lägga in ett moment av föräldrakunskap. Ökad kunskap om barns behov och utveckling är inte minst ett väsentligt medel att komma till rätta med det svåra sociala problem som barnmisshandel utgör. I vårt samhälle eftersträvar vi en jämställdhet mellan kvinnor och män. Som ett led i detta vore det värdefullt för männen om de i samband med sin värnpliktsutbildning gavs tillfälle till utbildning i barn- och familjekunskap. Med hänvisning till vad som anförts hemställer jag att beslutar att hemställa hos regeringen om utredning och förslag i syfte att skapa möjligheter till en vidgad undervisning i samhälls- och familjekunskap för värnpliktiga under deras första tjänstgöring.
mot · G0021068 · 1977-01-25 00:00:00 — Motion 1976/77:1068 av i m. fl. om förvaringen av militära tjänstevapen har tragedier inträffat, då militär personal begått våldsdåd med sina tjänstevapen. I något fall har det varit fråga om vapen som olovligen bortförts från förbandet, i andra åter har det gällt tjänstevapen som officerare med flera kategorier haft rätt att förvara i hemmet. Det olovliga bortförandet av vapen från förbanden aktualiserar frågan om regler som gäller förvaringen av vapen i detta sammanhang. Det har hävdats att gällande bestämmelser och föreskrifter i och för sig är tillfredsställande; frågan är huruvida kontrollen att de efterlevs är tillräckligt effektiv. I vart fall på denna punkt är det angeläget att gällande ordning blir föremål för översyn. Det främsta skälet till att viss militär personal anses böra förvara vapen i hemmet är beredskapsargumentet; i händelse av kuppförsök eller liknande skall denna personal på så sätt ha möjlighet att effektivt ingripa. Det kan dock med skäl ifrågasättas om argumentet har samma giltighet som det kan ha haft i tidigare skeden. Med hänsyn till de allvarliga följderna i händelse av missbruk av vapen bör ett generellt förbud mot förvaring av tjänstevapen i hemmet övervägas. Mot bakgrund av vad som anförts hemställs att beslutar att hemställa hos regeringen om utredning och förslag i syfte att skärpa kontrollen över förvaringen av tjänstevapen. () ()
mot · G0021069 · 1977-01-25 00:00:00 — av i m. fl. om överbefälhavarens direktivrätt till () har, enligt sin instruktion, till uppgift att bedriva forskning för försvarsändamål. Framför allt omfattar denna forskning de naturveteskapliga, tekniskt-vetenskapliga, beteendevetenskapliga och medicinska grenarna. En stor del av denna forskning berör i första hand frågor av direkt betydelse för det militära försvaret. Men en stor och växande del av verksamheten gäller områden utanför Försvarsmakten. ex. forskning rörande människans reaktioner i olika konfliktsituationer, hur människan och miljön kring henne påverkas av olika typer av vapen etc. Enligt instruktionen för FOA, 6 §, skall Förslag till anslagsframställning hos , som avser anstaltens verksamhetsområde, avges genom överbefälhavaren. FOA är därvid skyldig att följa överbefälhavarens direktiv med allmänna riktlinjer för förslagen. Enligt instruktionen för överbefälhavaren åligger det honom särskilt att i samråd med och andra berörda myndigheter och institutioner planlägga den huvudsakliga inriktningen av forskningen vid försvarsmakten. Visserligen skall direktiven till FOA meddelas av ÖB i samråd med övriga berörda myndigheter inom totalförsvaret. Men eftersom anslagen till FOA ryms inom den militära kostnadsramen och forskningen för försvarsmaktens primära behov dominerar, väger ÖB:s prioriteringar synnerligen tungt i fråga om direktivgivningen. Principiellt är det också olämpligt att anslagen till forskning genom FOA görs beroende av anslagsramen till det militära försvaret. Ofta kan en krympning av försvarsmaktens resurser initiera behov av ökade forskningsinsatser. Självklart bör överbefälhavaren - liksom övriga viktiga delar av totalförsvaret - ha reella möjligheter till inflytande över FOA:s verksamhet. Detta kan och bör lämligen ske genom anstaltens styrelse. Den utses av regeringen och består av, förutom anstaltens chef, åtta ledamöter. är såväl överbefälhavaren som företrädda i denna styrelse. Denna ordning bör tillämpas även i fortsättningen. Men att ÖB dessutom skall ha direktivrätt över forskningsanstalten är principiellt mindre lämpligt. Undertecknade föreslår att beslutar att hos regeringen begära en översyn av direktivrätten till . () () GOTAB 77 53017 1977