ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G0021654 · 1977-05-17 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /78, m. m. Regeringen anger i propositionen 1976/77:150 (bil. 2 s. 9) bland besparingsåtgärder som den beslutar bl. a. att ramen för beslut under nästa budgetår om lån till kommunala markförvärv sänks från 220 milj. kr. till 210 milj. kr. Förslaget får anses vara ett - om än begränsat - uttryck för den viljeinriktning inom regeringen som i tidigare motioner (m) lett fram till yrkanden om att denna långivning skulle upphöra. Det är sålunda ett första steg mot målet att avskaffa kommunernas möjligheter att fullfölja sitt ansvar för bostadsbyggandet och för genomförandet av dess fysiska planering. Oberoende av besparingsmotiven bör därför ta klart avstånd från regeringens uttalanden i denna del. Det är här fråga om att minska tillgången på prioriterade lånemedel av väsentlig betydelse på lång sikt. Den praktiska följden härav är närmast att fastighetsöverlåtelserna behålls inom den privata marknaden, med de följder i fråga om markprisutveckling och svårigheter i plangenomförandet detta kan föra med sig. Det är enligt vår mening uppenbart att om en motsvarande styrning av utlåningen är ofrånkomlig den kan uppnås på från samhällets synpunkt sett lämpligare kreditsektorer inom eller utom statslåneområdet. Det bör i sammanhanget noteras att den i budgetpropositionen beräknade och av (CU 1976/77:22) godtagna beslutsramen motsvarar tidigare nivå. har godkänt att ändamålsbestämningen för markförvärvslån vidgas, vilket bör öka efterfrågan på lån. har vidare, med vidgning av regeringens förslag i budgetpropositionen, beslutat att de förbättrade låneförutsättningarna skall tillämpas inte endast på förvärv slutförda utan också på förvärv som slutförts . att som sin mening ger regeringen till känna att mark lånefondens utlåningskapacitet inte bör sänkas. P. O. () i
mot · G0021655 · 1977-05-18 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /78, m. m. Regeringen har i kompletteringspropositionen redovisat och föreslagit vissa besparingsmöjligheter. En ytterligare realekonomiskt verkande bedömning med möjliga besparingseffekter tas upp genom nedanstående förslag. hartCU 1976/77:32, hemställan under 14) för nästa budgetår, i enlighet med regeringens förslag, medgett att bidrag och lån för energibesparande åtgärder i bostadsbeståndet m. m. beviljas intill ett belopp av 429 milj. kr. Till denna beslutsram, grundad på regeringens beräkningar i propositionen 1976/77:107, har emellertid lagt ytterligare medel. Detta har skett genom bifall till ett av civilutskottets borgerliga majoritet dikterat initiativ, innebärande att ett eventuellt outnyttjat belopp av motsvarande beslutsram för innevarande budgetår får utnyttjas även under /78. Häremot reserverade sig de socialdemokratiska ledamöterna i utskottet (reservation 4) som, med hänsyn till den skärpta uppmärksamhet som de ekonomiska övervägandena nu tilldrar sig, ansåg att frågan om en vidgning av ramen fick underställas i samband med förslag om tilläggsbudget. beslut i nämnda del innebär att, på förslag av civilutskottets majoritet, beslutsramen för energisparlån m. m. vidgats med ett belopp om ca 50 milj. kr., utan att denna vidgning kunnat vägas in i större budgetmässiga sammanhang. Vi anser, som tidigare, att frågan om en vidgad ram bör tas upp av i ett senare sammanhang och då efter vanliga budgetöverväganden. Detta innebär inte att vi generellt ställer oss avvisande till denna stödform och dess syfte utan endast att tillfälle skall ges till underbyggda bedömningar. att , med ändring av tidigare beslut, begränsar beslutsramen för bidrag och lån för energibesparande åtgärder i bostadsbeståndet m. m. för /78 till av regeringen i propositionen 1976/77:107 föreslagna . P. O. () i
mot · G0021657 · 1977-05-18 00:00:00 — 1976/77: 1657 av m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /78, m. m. Regeringen har i kompletteringspropositionen (bil. 6) föreslagit att skall bemyndiga regeringen att ta ut och bestämma storleken av en särskild administrationsavgift vid statlig bostadslångivning. Storleksordningen på den föreslagna avgiften uppges til! Regeringen motiverar sitt förslag med hänsyn till tillkomsten av räntebidragen, vilka utgår även för den administrationsavgift som tas ut. Regeringens förslag följer emellertid inte helt dessa principer. a. föreslås att avgiften skall utgå t. ex. till energisparlån även i sådana fall räntebidrag inte utgår. Detsamma gäller förslaget om att ta ut avgift vid övertagande av bostadslån enligt 1967 resp. kungörelser samt egnahemslån och tertiärlån enligt äldre bestämmelser även i de fall sistnämnda lån inte berättigar till räntebidrag, vilket inträffar när huset i fråga är färdigställt eller tidigare. Däremot menar regeringen att man i vissa fall av sociala skäl bör kunna göra undantag från avgift, t. ex. när det är fråga om förbättringslån. Enligt vår mening finns det skäl att ställa sig tveksam till att på detta sätt ytterligare belasta de låntagare som får bostadslån. Mot detta står emellertid behovet av att på olika sätt öka samhällets inkomster. Mot den bakgrunden är vi i och för sig beredda att acceptera de ökade avgifterna på bostadslångivningen under förutsättning att motsvarande arrangemang görs även på andra former av statlig utlåning, vilken ju också innehåller olika moment av stöd och subventioner. Detta gäller bl. a. lån och bidrag i regionalpolitiken, industrikreditgarantilån, lån från statens utvecklingsfond och styrelsen för teknisk utveckling, industrikreditgarantilån samt lån, bidrag och kreditgarantier till jordbruket. Det är enligt vår uppfattning väsentligt att samtliga dessa låneformer i vad gäller principen om en särskild administrationsavgift behandlas på ett likartat sätt. Mot den bakgrunden bör hemställa hos regeringen att den utarbetar förslag om införande av särskild avgift även för sådana lån som utgår till företag och jordbruk. 1 1976/77. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om förslag om särskilda avgifter på statliga lån i enlighet med vad som anförts i motionen. P.O. ()
mot · G0021658 · 1977-05-18 00:00:00 — Motion 1976/77: 1658 av m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /78, m. m. (kompletteringspro position) I kompletteringspropositionen föreslås bl. a. godkänna vissa förordade allmänna riktlinjer för budgetregleringen. I anslutning till denna framställning anmäls bland besparingsåtgärder som beslutas av regeringen, bl. 2 s. 9) beträffande ansvarsområde, två förslag. Sålunda förordas att medelsförbrukningen under reservationsanslaget (C 2) Bidrag till översiktlig planering m. m. - anvisat med 6 milj. kr. (CU 1976/77:10)- bör kunna begränsas med 2. milj. kr. genom senareläggning av vissa mer långsiktiga projekt. Vidare förordas att ramen för beslut om lån till kommunala markförvärv, beslutad till 220 milj. kr. (CU 1976/77:22), begränsas med 10 milj. kr. För nästa budgetår har bidrag till översiktlig planering sökts för planeringsförslag som berör 152 kommuner och 25 planeringskommittéer. Den totala kostnaden för dessa planeringsföretag har angetts till ca 32 milj. kr. En begränsning av bidraget med en tredjedel skulle innebära såväl att ett avsevärt mindre antal planeringsföretag får bidrag som att bidragsbeloppen måste sänkas. Det torde vara obestritt att den översiktliga planering som skall stödjas med bidrag har en nyckelroll för den fortsatta fysiska planeringen och att en sänkt ambitionsnivå får återverkningar . Det bör noteras att det här inte är fråga om allmänna bidrag till den kommunala planeringen - det är i första hand fråga om insatser på områden med påtagliga planeringsproblem. Det rör områden där särskilda redovisningar skall ske till regeringen, områden med kvarstående riksplaneprojekt, primära rekreationsområden m. m. Inga projekt är långsiktiga i den meningen att planeringen inte får omedelbar betydelse för det kommunala handlandet. Slutsatsen är för vår del att en minskning av dessa statsbidrag inte bör övervägas förrän övriga möjligheter ansetts helt uttömda. Det finns inte anledning att ifrågasätta vikten av att den i propositionen angivna totala besparingsnivån uppnås. Som ersättning för att bidragsmedlen bibehålls på oförändrad nivå bör därför alternativa besparingsvägar anvisas. Bland sådana kan här som exempel anges en begränsning av medelsförbrukningen under anslaget Lånefonden för kommunala markförvärv. I# 1976/77. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna 1. att för /78 under trettonde huvudtiteln till Bidrag till översiktlig planering m. m. anvisat reservationsanslag oavkortat bör ställas till förfogande för avsedda ändamål, 2. att medger att medelsförbrukningen under anslaget Lånefonden för kommunala markförvärv för /78 begränsas med 2 milj. kr. i förhållande till anvisat anslag. () . NISSER (m) i
mot · G0021661 · 1977-05-18 00:00:00 — Motion 1976/77: 1661 av m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:147 om bidrag till den femte påfyilnaden av Internationella utvecklingsfondens ) resurser I propositionen 1976/77:147 föreslår regeringen att skall godkänna utfästelser om bidrag till den femte påfyilnaden av Internationella utvecklingsfondens () resurser för perioden /78-1979/80. Regeringen har för perioden utfäst ett bidrag på totalt ca 1 239 milj. kr., dvs. ca 413 milj. kr. för vart och ett av budgetåren. I budgetpropositionen begärde regeringen /78 252 milj. kr., dvs. samma belopp som under den fjärde påfyilnaden. Härutöver skulle enligt budgetpropositionen ytterligare medel hållas i beredskap för bidrag till . I motionen 1976/77:1057 yrkade vi att det årliga svenska bidraget till IDA:s femte påfyllnad skulle sättas till 320 milj. kr., vilket skulle innebära en höjning med 68 milj. kr. i jämförelse med bidraget under innevarande budgetår. Vi vill erinra om att den hittillsvarande svenska IDA-andelen tillkom som resultat av särskilda omständigheter. När det gäller motiveringen för den av oss föreslagna bidragsandelen hänvisar vi till vad vi framfört i motionen 1976/77:1057. Regeringen begär att skall godkänna regeringens förhandsutfästelse att bidra till ett övergångsarrangemang för att säkra lDA:s verksamhet fram till den tidpunkt då överenskommelsen om den femte påfyllnaden träder i kraft. bör också enligt vår mening delta i övergångsarrangemanget motsvarande den första inbetalningen av bidrag till den femte påfyilnaden, enligt vårt förslag sålunda 320 milj. kr. I förhållande till regeringens förslag skulle med den av oss föreslagna bidragsandelen ca 93 milj. kr. Dessa medel bör användas för att ytterligare förstärka det svenska stödet till befrielserörelserna och de s. k. frontstaterna i södra samt för återuppbyggnadsarbetet i i enlighet med förslagen i motionen 1976/77:1057. Regeringen bör bemyndigas att göra den närmare fördelningen av de frigjorda medlen. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att bidrag till den femte påfyllnaden av Internationella utvecklingsfondens () resurser skall vara totalt 960 milj. kr. för budgetåren 1977/78-1979/80, motsva rande 320 milj. kr. AXEL () i vart och ett av budgetåren.
mot · G0021663 · 1977-05-20 00:00:00 — 1976/77 1663-1664 Motion 1976/77: 1663 med anledning av propositionen 1976/77:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /78, m. m. I regeringens proposition 1976/77:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /78 m. m. föreslås att anslaget till skall minskas med . Enligt handelsministern bör denna reducering ske genom en minskning av verkets produktion av informationsmaterial och genom ökad avgiftsfinansiering. Regeringen föreslår således att till anvisa . i stället för . som tidigare föreslagits i årets budgetproposition. Med utgångspunkt i de erfarenheter som jag nu har fått av verksamhet anser jag mig inte nu kunna tillstyrka den av regeringen föreslagna nedskärningen av informationsanslaget. Det råder inget tvivel om att gör en mycket betydelsefull insats när det gäller att producera och distribuera material som uppfyller kravet på saklig konsumentinformation. Det beror inte minst på att målet för konsumentpolitiken är att stödja konsumenterna och förbättra deras ställning på marknaden. Det är klart att detta mål kan nås genom att hushållen ges bättre möjlighet att planera den egna verksamheten, bl. a. genom att de får bättre information om marknadens utbud och om olika sätt att tillgodose de egna behoven. Som framgår av anslagsframställningen för /78 finns det inom Program 3 en viktig allmän informationsverksamhet. Denna syftar till att sprida kännedom om förhållanden av konsumentpolitiskt intresse. Det kan vara fråga om kampanjverksamhet i hushållsekonomiska frågor och prisfrågor eller information om ny lagstiftning på det konsumenträttsliga området. Hit hör också information i olika former om den egna verksamheten. har försökt att hålla nere priserna på sina trycksaker för att dessa skall kunna nå så många konsumenter som möjligt. Det skulle därför vara mycket olyckligt om verket skulle tvingas höja priserna på informationsmaterialet. Med den information som ändå når konsumenterna är det stora informationskampanjer som genomför. bedriver verket en kampanj om hur konsumenterna skall kunna handla billigare genom att se på jämförelsepriserna, som visar vad varorna kostar per kilo t. ex. har verket planerat en omfattande kampanj om bilekonomin. Det är här fråga om hur konsumenterna kan spara pengar, bl. a. vid bilreparationer; det kan t. ex. I 1976/77. gälla vikten av att skaffa ett rostfritt avgassystem. Den föreslagna nedskärningen kommer att minska möjligheter att stödja konsumenterna och förbättra deras ställning på marknaden. Jag finner det därför starkt motiverat att helt avvisa den föreslagna minskningen av ekonomiska resurser för information. Med hänvisning till ovanstående hemställs att avslår regeringens proposition 1976/77:150 i vad avser anslag till .
mot · G0021664 · 1977-05-20 00:00:00 — Motion 1976/77: 1664 med anledning av propositionen 1976/77:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /78, m. m. I propositionen 1976/77:150 bil. Reviderat budgetförslag föreslås en nedskärning av anslaget C 2. Bidrag till översiktlig planering m. m. från 6 milj. kr. till 4 milj. kr. Som motiv för begränsningen framhålls att planeringsarbetet i anslutning till den fysiska riksplaneringen i stort sett bör vara avslutat och att en minskning av medelsbehovet därför bör kunna ske. Från ifrågavarande anslag har bidrag utgått till kommuner för bl. a. planeringsarbete för säkerställande av kulturminnesvårdens intressen i den fysiska riksplaneringen. Denna bidragsgivning har i åtskilliga fall varit en förutsättning för att planeringsarbeten skulle kunna sättas i gång. Detta gäller speciellt i resurssvaga kommuner och i kommuner med särskilt omfattande kulturminnesvårdsintressen. Planeringsarbetet för kulturminnesintressena har inte kunnat slutföras under planeringskedet. Inom vissa områden har en egentlig planering inte hunnit påbörjas. Härtill kommer att den planering som utförts i allmänhet har varit mycket översiktlig och därför behöver utvecklas. Om planeringsarbetet inte skall stoppas upp är det därför nödvändigt att statsbidrag fortsättningsvis utgår i minst den omfattning som föreslagits i budgetpropositionen. Möjligheten till statsbidrag från anslaget C 2. Bidrag till översiktlig planering m. m. är vidare särskilt betydelsefull för tillgodoseende av kulturminnesvårdens intressen, eftersom sektormyndigheten - - till skillnad från vad som gäller inom naturvården inte förfogar över medel för planeringsinsatser av detta slag. Minskade statsanslag till planeringsinsatser för kulturmiljön kan därmed också försvåra möjligheten till samplanering mellan kulturminnesvården, naturvården och turism/rekreationssektorn. Med stöd av ovanstående hemställer jag att avslår propositionen 1976/77:150 i vad gäller reservationsanslag Bidrag till översiktlig planering m. m. GOTAB 55160 Slockholm 1977
mot · G0021666 · 1977-05-20 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /78, m. m. I särskild motion om den ekonomiska politiken m. m. har vi påvisat hur regeringens politik - med höjd moms, snabba prisstegringar och en orättfärdig skattepolitik - leder till att vi nu befinner oss i en situation där stora löntagargrupper kommer att få vidkännas en sänkt standard. Bördorna får genom en borgerlig politik bäras av dem som har sämst möjligheter att göra det. För socialdemokratin är en sådan utveckling oacceptabel. För att i görligaste mån motverka följderna av regeringens politik för barnfamiljer med låga eller måttliga inkomster behöver särskilda åtgärder vidtas. Den i propositionen 1976/77:150 föreslagna tidigareläggningen av höjda barnbidrag och studiebidrag är enligt vår mening otillräcklig. Vi föreslår därför att maximibeloppet för det statliga bostadsbidraget till barnfamiljer, som utgår till familjer med barn , höjs från . och barn till . Av praktiska skäl bör höjningen genomföras vid kommande kalenderårsskifte. Flelårskostnaden för en sådan åtgärd uppgår till ca 330 milj. kr. Detta förslag läggs fram för att rätta till regeringens politik mot barnfamiljerna och trygga en rättvisare fördelning av de bördor som regeringen lägger på medborgarna. På motsvarande sätt bör det inkomstprövade tillägget i studiehjälpen höjas med . Detta kan beräknas medföra en kostnadsökning för helår om drygt 2 milj. kr. Yrkande härom framläggs i särskild motion. Det torde få ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att statligt bostadsbidrag till barnfamiljer fr. o. m. skall utgå med . per barn och år. 1 1976/77. HANS () i
mot · G0021667 · 1977-05-20 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /78, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i särskild motion 1976/77:1666 av m. fl. rörande höjning av statligt bostadsbidrag m. m. hemställs att beslutar att inkomstprövat tillägg i studiehjälpen fr. o. m. skall utgå med . HANS () i 1* 1976/77.
mot · G0021669 · 1977-05-18 00:00:00 — av fröken m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /78, m. m. I propositionen 1976/77:150 föreslås bl. a. att gymnastik- och uppskjuts tills vidare. Huvuddelen av GIH:s nuvarande lokaler blev färdiga 1944.1 det ursprungliga lokalprogrammet ingick såväl idrottshall som simhall, men dessa byggnader ställdes av kostnadsskäl . Styrelsens återkommande framställningar om byggandet av dessa lokaler blev resultatlösa. igångsattes byggandet av en simhall som blev färdig . Styrelsens arbete på att få en idrottshall intensifierades. beslöt regeringen om byggandet av en hall med måtten 40 x 22 m. fick i uppdrag att skyndsamt projektera hallen och föreslog senare byggstarten till och räknade med att hallen skulle stå färdig . Som ett provisorium, i avvaktan på att en permanent idrottshall skall komma till stånd, har bl. a. ett barracudatält använts. Lärare och elever vägrar emellertid använda barracudahallen längre, p. g. a. den dåliga arbets- och undervisningsmiljö som tältet erbjuder. är temperaturen i tältet för låg och blir det för varmt. Tältet kan inte heller utestänga buller och avgaser från den närbelägna biltrafiken under nuvarande förhållanden. Skyddsombudet har också avstängt barracudahallen från vidare användning. Det är anmärkningsvärt att i så länge har saknat idrottshall och i det avseendet är sämre lottad än t. ex. idrottshögskolorna i våra nordiska grannländer. betraktas internationellt som ett föregångsland på det idrottsliga området, varför det är särskilt anmärkningsvärt att lokalstandarden är så otillfredsställande. Hallen borde av ovan angivna skäl byggas enligt planerna. Det måste vara möjligt att genomföra de i och för sig motiverade besparingsåtgärderna på annat sätt. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att den planerade idrottshallen vid gymnastik- och i bör prioriteras i förhållande till andra byggnadsobjekt.
mot · G0021670 · 1977-05-23 00:00:00 — Motion 1976/77: 1670 av m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:147 om bidrag till den femte påfyllnaden av Internationella utvecklingsfondens () resurser Regeringen har utfäst sig att - förutsatt godkännande - skall delta i den femte påfyllnaden av IDA:s resurser med 1 239,1 milj. kr. /78-1979/80, vilket innebär 413 milj. kr. Regeringen föreslår dessutom att skall godkänna en förhandsutfästelse till , innan påfyllnadsöverenskommelsen trätt i kraft. Denna utfästelse skall motsvara första årsinbetalningen, dvs. 413 milj. kr. Den regering som predikat åtstramning slänger på det viset i väg svenska skattemedel till ett organ som påstås syssla med biståndsverksamhet, men vars egentliga syfte är att bana väg för västvärldens imperialism, och över vilket i det närmaste helt har kontrollen. Per capita ger mer än någon annan utvecklad kapitalistisk stat, t. ex. mer än mer än . Det är endast ekonomiskt udda stater som och - två oljestater med mycket liten folkmängd - som per capita bidrar med mera till än . kommunisterna har intagit ståndpunkten att bör lämna Världsbanksgruppen, av vilken är en del. Världsbanksgruppen, dominerad av , företräder konsekvent imperialismens intressen. är förvisso en imperialistisk stat, och svenska storföretag är inte mindre imperialistiska än andra. Men därför finns det inget som gör ett svenskt medlemskap nödvändigt i reaktionära institutioner som med dess underorgan . kan och bör ställa sig utanför detta organ. Regeringens förslag till ökade svenska ekonomiska insatser i genom deltagande i den s. k. femte påfyllnaden bör således tillbakavisas. bör utträda ur Världsbanksgruppen. 1 1976/77. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar 1. att avslå propositionen 1976/77:147, 2. att uttala att bör utträda ur Världsbanksgruppen. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) SVENSSSON (vpk) i