mot · G0021046 · 1977-01-25 00:00:00 — om ökade resurser för Föreningen i I regeringsförklaringen sägs: Kriminalvården förbättras i syfte att främja återanpassning. Frivården spelar därvid en stor roll. Det råder i vårt land enighet om att frihetsberövande påföljd bör tillgripas i så liten utsträckning som möjligt. En sådan utveckling förutsätter emellertid att frivården fungerar effektivt. Dess resurser och arbetsformer måste vara sådana att kriminalvård i frihet framstår som ett reellt alternativ till anstaltsvård. Eftersom nära 1/3 av alla till polisens kännedom komna brott begås i de tre storstäderna, och då det också är känt att den mest belastade och besvärliga delen av kriminalvårdsklientelet samlas där, är det av stor vikt att frivården i dessa städer får erforderliga resurser för sitt arbete. En översyn av situationen i de tre storstäderna har redovisats av frivårdens storstadsutredning i betänkandet Frivård i storstad (Ds Ju 1976:9). Av detta framgår såvitt avser situationen i att frivården där arbetar under i stort sett samma svåra förhållanden som av justitieutskottet anfördes som skäl för inrättandet av frivårdens behandlingscentral i och som kännetecknar socialt arbete i alla storstäder, nämligen koncentrationen av psykiskt särpräglade och socialt utslagna, oftast alkoholeller narkotikaskadade, klienter (JU 1971:5). Skyddsvärnet i , som tillkom och som är en ideellt arbetande förening, har enligt vad som framhållits i betänkandet gjort stora ansträngningar att råda bot på några av de allvarligaste bristerna i frivårdsklientelets sociala situation men har i hög grad hämmats av alltför små resurser. Skyddsvärnet i bedriver verksamhet vid två inackorderingshem om vardera 12 platser, det ena i förhyrda lokaler vid och det andra i . Lokalerna vid , som är förhyrda på 15-årskontrakt fr. o. m. , är fräscha och hemtrevliga och ytterst väl lämpade för sitt ändamål.- I huset finns också inrymt en socialmedicinsk klinik samt trivsamma och ändamålsenliga lokaler för fritidsverksamhet för frivårdsklienterna. Dessa institutioner betjänar samtliga tre fri vårdsdistrikt i kommunen. Under /75 har sammanlagt 125 klienter varit inackorderade på de båda hemmen. Kliniken har haft 904 patientbesök. Föreningen bedriver också viss hyresförmedling för att hjälpa sina klienter. För vart och ett av de två inackorderingshemmen utgår statsbidrag för avlönande av 1 föreståndare, 1 husmor och 1 ekonomibiträde. för arvodering av läkare och psykolog vid den socialmedicinska kliniken täcker en halv läkar- och en halv psykologtjänst. För att iordningställa fritidslokalerna erhöll föreningen . i anslag från . Föreningen har därefter förgäves sökt både kommunala och statliga bidrag för driften av fritidsanläggningen. För att kunna driva sin verksamhet över huvud taget har föreningen i stor utsträckning anlita arkivarbetare. 1 betänkandet Frivård i storstad framhålls att personaluppsättningen vid de två inackorderingshemmen är helt otillräcklig och att underbemanningen där gjort det svårt att rekrytera och behålla kompetent personal, varför båda hemmen fått stängas på grund av allvarliga störningar. Beträffande statsbidragen för tjänster vid den socialmedicinska kliniken uttalas i betänkandet att de bedöms som helt otillräckliga. Väntetiderna vid kliniken är oacceptabelt långa, och det är svårt att engagera färdigutbildade och erfarna läkare för arvodesuppdrag på fritid. Skyddsvärnets upprepade framställningar om anslagshöjningar har inte bifallits. Cheftjänstemannen för Skyddsvärnets institutioner är tillika skyddskonsulent i för äldre villkorligt frigivna. Den lösningen anser föreningen vara otillfredsställande, eftersom båda posterna var för sig bereder sin innehavare full sysselsättning. Skyddsvärnet har därför hos yrkat statsbidrag för att bl. a. anställa en byråföreståndare, men inte heller denna framställning har bifallits. I betänkandet gör utredningen följande sammanfattande bedömning av situationen i : För att säkerställa och stabilisera den verksamhet som bedrivs av Skyddsvärnet i , och som utan tvekan är betydelsefull för frivården i regionen, erfordras avsevärda resurstillskott och en organisationsform som skapar förutsättningar för arbetsro och långsiktig planering. Resursbehoven är så omfattande att man mot bakgrund av det rådande kommunfinansiella läget rimligen inte kan förvänta att skulle ta kostnadsansvar för en upprustning av verksamheten till acceptabel nivå. Utredningen framhåller vidare att kliniken och inackorderingshemmet vid bör ha samma resurser som motsvarande enheter vid frivårdens behandlingscentrai i . För inackorderingshemmet i bör gälla samma personalförteckning som för kriminalvårdsverkets inackorderingshem. För fritidsverksamheten skulle erfordras 1 föreståndare, 1 fritidsledare och 1 ekonomibiträde. Utredningen delar vidare föreningens uppfattning att ledningen för de samlade institutionerna bör skiljas från skyddskonsulentorganisationen, och den administrativa ledningen av verksamheten bör liksom vid frivårdens behandlingscentral i utövas av 1 byråföreståndare med biträde av 1 kontorsassistent. som utredningen föreslår ett förstatligande av den verksamhet föreningen bedriver, dock med undantag för fritidsverksamheten, beräknar utredningen summan av kostnaderna för behandlingscentral till . och för fritidsverksamheten till . I bilaga till budgetpropositionen har justitieministern intagit den glädjande ståndpunkten att de verksamheter som Skyddsvärnet i bedriver också i fortsättningen bör omhänderhas av föreningen. Det är däremot förvånansvärt att detta uttalande inte följs av handling. Den för Skyddsvärnets verksamhet dokumenterade och helt nödvändiga resursförstärkningen har uppenbarligen uteblivit. Det är orimligt att utgå från att föreningen, som och i avbidan på utredningens resultat hämmats i sin verksamhet av alltför små resurser, i fortsättningen skall kunna klara sig utan betydande ekonomiska förstärkningar. På grund av vad sålunda anförts får jag hemställa att hos regeringen begär förslag om sådana åtgärder att föreningen i också kan bedriva sin verksamhet.